Pohjolansanomat.fi Verkkolehti A Sitepaper Lehti
Transcription
Pohjolansanomat.fi Verkkolehti A Sitepaper Lehti
5.2.2012 Sunnuntai KATJA LEHTO Mielipide 2–3 Viikonvaihde 4–11 Kulttuuri 12–13 Päivyri 16–20 Uutiset Ulkomaat Urheilu Sää 2–9 10–11 12–17 20 Jalustalla Lemmikkejä on enemmän kuin koskaan ja hössötys niiden ympärillä kiihtyy. Se on oire koventuneesta yhteiskunnasta. Sunnuntai O4–7 Runeberg: Runoilija tunnetaan tortusta. Mistä Tuomas Kyrö muistetaan? Sunnuntai O10-11 O2 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Pohjoista puhetta Päätoimittaja: Heikki Lääkkölä 010 665 6400 Pääkirjoitustoimittajat: Tapani Wallen 010 665 6412, Martti Vuolukka 010 665 6282 Kirjeet: Pohjolan Sanomat, Sairaalakatu 2, 94100 Kemi kuoreen merkintä Pohjoista puhetta. Sähköposti: [email protected]. Julkaisemme vain omalla nimellä lähetettyjä mielipidekirjoituksia. Nimimerkillä kirjoittaminen sallitaan poikkeustapauksessa. Kirjoitusten enimmäispituus on 2800 merkkiä. Tekstarit: Kirjoita viestin alkuun PSPP ja välilyönti, lähetä viesti numeroon 16111, viestin loppuun nimi tai nimimerkki Kolumni Heikki Lääkkölä heikki.laakkola@pohjolansanomat.fi Hukassa olevat pitää löytää S yrjäytymisestä on huolissaan niin istuva presidentti kuin presidenttiehdokkaatkin. Poliisiylijohtaja puolestaan pitää syrjäytymistä Suomen sisäisen turvallisuuden suurimpana uhkana. Tilastokeskuksen kehittämispäällikkö Pekka Myrskylä kertoo EVA Analyysissa, että Suomessa on hukassa 32000 nuorta. He ovat kaikkien yhteiskunnan turvaverkkojen ulkopuolella: niin syrjäytyneitä, etteivät näy missään tilastossakaan. Nämä nuoret pitää nyt löytää. He ovat nuoria, jotka eivät ole koulussa, eivät töissä eivätkä työnhakiYhteis- joina. kunnalle jokainen nuori on menetetty mahdollisuus. A SUOMALAINEN nuoriso jakaantuu kahtia. Keskiarvot nuorten tilanteesta eivät kerro mitään: Enemmistöllä menee hyvin, mutta vähemmistöllä yhä huonommin. Taustalla lienee yhteiskunnan laajempi eriarvoistuminen. Kehitys on menossa tuloerojen kasvun myötä taaksepäin. Menneistä sukupolvista tuttua sosiaalista nousua ei enää tapahdu, vaan ongelmat pyrkivät kasautumaan. Nuorten syrjäytyminen liittyy oleellisesti koulutuksen keskeytymiseen. Kun opintie katkeaa, tulevaisuudennäkymät heikkenevät olennaisesti. Kokonaan ilman peruskoulun päättötodistusta jää vuosittain noin 200 nuorta. Yhteiskunnalle jokainen nuori on menetetty mahdollisuus. Erityisesti on päästävä kiinni syrjäytymisuhan oleviin ja jo syrjäytyneisiin nuoriin. Huonoimmassa tilanteessa syrjäytyminen on tapahtunut jo toisessa sukupolvessa. Se tarkoittaa, että yhteiskunnan syrjäytymistä ehkäisevän keinovalikoiman tulee olla entistä tehokkaampi. Yhteiskunnalla nuoren auttaminen ei saa olla resurssikysymys. Kehitysvaiheessa olevan nuoren tukeminen on aina edullisempaa kuin elinikäisen syrjäytymisen aiheuttamisen kustannusten maksaminen. VANHEMMILLA on suuri merkitys siihen, pääseekö nuori tukevasti elämänsyrjään kiinni. Jos nuorella on tukenaan edes toinen vanhemmista, putoaa syrjäytymisriski kolmasosaan yksin asuvaan verrattuna. Miehillä myös parisuhde suojelee syrjäytymiseltä, naisilla parisuhteella taas on päinvastainen vaikutus. Syrjäytymisen ehkäisemisen pitäisi kulkea punaisena lankana kaikkien läpi linjan valtionhallinnon toimissa, kunnissa, kodeissa ja kouluissa. Uhka voidaan ennustaa jo nuorena, jos ongelma on siirtynyt esimerkiksi työttömyyden myötä jo sukupolvelta toiselle. Tilastoimisesta, tiedottamisesta eikä ympärivuorokautisesta sosiaalipäivystyksestäkään ole paljon apua, jos perusongelmaa ei pystytä ratkaisemaan. Kohderyhmä on haastava, sillä valmista mallia siihen, miten kokonaan hukassa olevia nuoria autetaan ei ole olemassa. Tarvitaan välittämistä ja tehokkaita turvaverkkoja. Tarvitaan myös vastuun opettamista ja rajojen asettamista. Sähkön hinta ei ole riippuvainen tuotantokustannuksista, vaan aina sähköyhtiöt keksivät syyn hinnankorotuksille. Nyt syyksi kelpaa pakkanen. Pääkirjoitus 05.02.2012 Saamelaisten asiat edistyvät Edellytys:Jotta kieli ja saamelainen kulttuuri säilyy, niin pitää turvata myös ns. perinteisten saamelaiselinkeinojen säilyminen, ja saamelaisten mahdollisuudet elää kotiseutualueellaan. K ansallispäiväänsä huomenna viettävillä Suomen saamelaisilla on nyt paremmat näkymät kuin vuosiin heille tärkeiden asioiden nytkähtämisestä eteen päin. Näkyvin merkki uudesta on Inariin valmistunut saamelaisten kulttuuri- ja hallintokeskus Sajos. Rakennus antaa omalta osaltaan myös kunnolliset ulkoiset puitteet saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon toteuttamiselle. SAJOKSEN AVAJAISIA samoin kuin saamelaiskäräjien uuden toimintakauden alkua juhlitaan kuitenkin vasta huhtikuun alussa. Tänään valittavaa Suomen uutta presidenttiä odotetaan mukaan juhlaan. Tarja Halonenhan kävi monesti virkakautensa aikana saamelaisten arvovieraana, Kekkosesta puhumattakaan. Sitä ennen täytyy saamelaiskäräjien valita itselleen uusi puheenjohtaja. Jatkaako nykyinen presidentti, tunturisaamelainen Klemetti Näkkäläjärvi Enontekiöltä vai onko aika nuoremman polven astua johtoon? Mielenkiintoista joskin ehkä yllättävääkin olisi, jos johtajaksi valittaisiin kolttasaamelainen, vaalien ääniharava Tiina Sanila-Aikio Sevettijärveltä, vaikka hänellä lienee kannatusta omien joukkojensa lisäksi laajemminkin. Entä ilmaantuuko Tenon suunnalta vielä ehdokas kisaan? Suomen presidentin toimenkuvaan verrattuna saamelaisten johtajan työ on monipuolisempaa. Asioiden ajaminen muiden kanssa ympäri maailmaa vaatii osaamista ja yhteistyökykyä. Lisäksi hänen pitää pystyä toimimaan kotijoukkojaan tyydyttävällä tavalla. Kun saamelaiskäräjien kokoonpano nuortui ja muuttui rajusti vaaleissa, niin toivottavasti samalla vanhat keskinäiset kiistat unohtuivat. ESITYS SAAMEN KIELTEN elvyttämiseksi valmistuu ilmeisesti helmikuun lopulla, jonka jälkeen ehdotus käy lausuntokierroksen. Lopullisen elvytysohjelman toimeenpano alkanee jo tänä keväänä. Enää noin kolmannes saamelaisista asuu saamelaisten kotiseutualueella, ja väheneminen jatkuu. Kun sen lisäksi 400 saamea äidinkielenään puhuvaa kuoli vuoden aikana, niin saamen kielen tulevaisuus on vaakalaudalla. Pelkällä keinotekoisella elvytyksellä ei kieli voi pitkään elää. Jotta kieli ja saamelainen kulttuuri säilyy - toki sekin koko ajan muuttuen-, niin pitää turvata myös ns. perinteisten saamelaiselinkeinojen säilyminen ja saamelaisten mahdollisuudet elää kotiseutualueellaan. Silloin täytyy puhua myös maankäytöstä. MAANKÄYTTÖASIOISSA päällimmäisinä ovat kaavoittaminen - Inarinjärven osayleiskaava ja Kilpisjärven yleiskaava - sekä kullankaivuu saamelaisalueella. Parikymmentä vuotta kiistelty ILO 169-sopimuksen ratifiointikin toivottavasti nytkähtää eteen päin. Oikeusministeriö on lähettänyt lausuntopyynnön asiasta eri ministeriöille ja saamelaiskäräjille. Käräjiltä odotetaan nyt ehdotusta, miten asiassa tulisi edetä ja mitä ratifiointi Suomessa edellyttää. Ehkä vihdoin saadaan konkretiaa keskusteluun, joka monin osin on vellonut uskomusten ja luulojen varassa faktan sijaan. OVATKO SUOMALAISET olleet kolonialisteja saamelaisia kohtaan vai eivät? Omaa historiaansa pohtii kirkko arkkipiispan johdolla viikonvaihteessa Inarissa ns. sovitusseminaarissa. Uutta aineistoa tuonee keskusteluun myös professori Veli-Pekka Lehtolan huomenna julkaistava uusin tutkimus. Muut mediat Katteetonta rehvastelua UUTISPÄIVÄ DEMARI Perus- suomalaisille näyttää käyvän yhä vaikeammaksi hyödyntää eduskuntavaalien suurvoittoa todelliseen vaikuttamiseen. Vielä syksyllä ilmassa oli rehvastelua siitä, että perussuomalaiset ottavat aimo siivun ammattiyhdistysvaltaa. Metalliliiton vaalien oli määrä olla ay-valloituksen lähtölaukaus. Nyt kun ehdokasasettelu on päättynyt, tiedetään että Metallin maalisvaalien 1300:sta ehdok- kaasta kuusi on perussuomalaisia. Esimerkiksi keskustalaisia on tarjolla sentään kymmenen. on tulossa merkittävä osa teollista tuotantoa. SUOMENMAA Keskustelu kuntara- MAASEUDUN TULEVAISUUS Tulevaisuuden energia tuotetaan ensisijaisesti uudistuvista lähteistä, joihin kuuluu mm. metsien ja peltojen biomassa. Suomessa ollaan vihdoin pääsemässä konkreettisiin toimiin uusien tuotteiden valmistamisessa. Energiateollisuuden innovaatiot osoittavat, että Suomessa on todellakin paljon mahdollisuuksia bioenergian tuotannossa. Kysymys on isosta asiasta ja isoista rahoista. Kotimaisesta uusiutuvasta energiasta joista, kunnallisista palveluista ja lähidemokratiasta ryöpsähtää käyntiin heti, kun presidentinvaalista on selvitty. Hallitus näyttää pysyttelevän poteroissaan, ja päävastustaja keskusta hyökkää koko arsenaalillaan. Parempi ratkaisu on yhä valtakunnallinen verotulojen tasaus. Kun näin menetellään, kuntien välinen yhteistyö on usein parempi ratkaisu kuin liitokset. Yhteistyössä voidaan hoitaa laajaa väestöpohjaa tarvitsevat palvelut yhtä demokraattisestikin kuin jättikunnissa. Pohjoista puhetta O3 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 P.S. Lainsäädännön harmonisoimisesta huolimatta rajalla ilmaantuu yhä uusia tapauksia, joissa yksit- täinen ihminen uhkaa jäädä kahden maan lainsäädäntötulkintojen takia ilman kummankaan maan sosiaalietuja. Jos vain tahtoa löytyy, niin ei luulisi olevan mahdotonta politiikoille eikä virkamiehille hoitaa asiat kuntoon. Onko epäselvyyksissä kyse kielierosta vai ymmärryksen puutteesta? Missään tapauksessa kärsijäksi ei silti saisi jäädä yksittäinen ihminen, aivan sama kummalla puolella rajaa hän asuu. Lukijalta Tekstarit Eläkeiän nosto on välttämätön Suomen väestö vanhenee parin muun maan ohella nopeinta vauhtia Euroopassa. Suomalaisten elinajan odote on ollut pitkään kasvussa. Tänä vuonna syntyvien lasten odotetaan elävän huomattavasti pidempään kuin esimerkiksi tämän kolumnin kirjoittajan odotetaan elävän. Tähän myönteiseen ja toivottavaan eliniän kasvuun on kansantalousmielessä kuitenkin varauduttava. Kun vuonna 1990 yli 65-vuotiaiden osuus väestöstämme oli noin 13 prosenttia, vuonna 2030 heidän osuutensa on jo noin 24 prosenttia. Kun vuonna 1990 65 vuotta täyttäneitä oli reilut 900 000, vuonna 2030 heitä on keskuudessamme jo yli 1,5 miljoonaa ja vuonna 2040 meitä on jo yli 1,6 miljoonaa. Väestön vanhenemisen rinnalla meillä tapahtuu muutakin. Suomen valtio velkaantuu tänä vuonna yli seitsemän miljardia euroa. Eikä mikään viittaa siihen, että velkaantuminen olisi lähivuosina olennaisesti tätä vähäisempää. Näyttää siltä, että ikärakenteen muutosta ja julkisen talouden velkaantumista ei edelleenkään Suomessa täysin ymmärretä. Julkisen talouden kestävyysvajetta ei voida ratkaista pelkästään veroja korottamalla ja etuisuuksia leikkaamalla, vaan tarvitsemme myös rakenteellisia uudistuksia. Työurien pidentäminen – alusta, keskeltä ja lopusta - on yksi näistä. Työelämän kehittäminen, työhyvinvoinnin lisääminen ja työkyvyttömyyseläkekehityksen hillitseminen ovat kaikki kannatettavia ja tärkeitä tavoitteita, ja niihin on kaikin keinoin pyrittävä. On kuitenkin harhaluulo, että pelkästään ne yksin ratkaisisivat tulevaisuuden haasteemme. Pehmeiden keinojen lisäksi tarvitsemme myös kovempia keinoja. Ratkaisuja haettaessa on myös katsottava tämän hetkisen työttömyys- ja työllisyystilanteen yli. Eläkeikäkeskustelussa pakkaa usein unohtumaan kolikon toinen puoli: työeläkejärjestelmän rahoitus ja työeläkkeiden taso tulevaisuudessa. Pelkästään työeläkemaksuun kohdistuu arviolta noin 4 – 6 prosentin korotuspaine vuosina 2015 - 2030. Mikä vaikutus eläkeiän nostamisella tai nostamatta jättämisellä on työeläketurvan tasoon ja maksettaviin eläkemaksuihin? Haluammeko ja hyväksymmekö sen, että tulevaisuudessa työeläketurva on euromäärältään nykyistä olennaisesti alhaisempi ja maksamamme eläkemaksut ovat nykyistä korkeammat, vai haluaisimmeko niiden pysyvän edes lähellä nykytasoa? Eläkeikäratkaisu on vain yksi osa työurien pidentämistä. Se on kuitenkin muita tärkeämpi sen vuoksi, että eläkeiän nosto on yksinkertainen ja selkeä signaali paitsi täällä Suomessa, myös Suomen ulkomaisille velkojille siitä, että Suomi haluaa pitää kansantaloutensa tasapainossa. Eläkepolitiikkaa pitää tehdä tämän päivän nuorten edut muistaen ja turvaten. Se on osa sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta. Eläkeiän alarajan nosto 63 vuodesta on välttämätön – halusimmepa sitä tai emme. Ja mitä nopeammin se tehdään, sitä kivuttomampaa se on. Muualla Euroopassa vastaavia ratkaisuja on jo lukuisissa maissa tehty. Mikäli lykkäämme eläkeikäratkaisua edelleen, tämän päivän nuorista tulee työeläkejärjestelmämme suurimpia maksajia ja huonoimpien etuisuuksien saajia. Tämä ei voi olla tahtotilamme. Keijo Putkonen aluepäällikkö Elinkeinoelämän keskusliitto EK Aluetoiminta, Oulu Pellon kunnassa Jokivartisten tekemä latuverkosto maan huipputasoa, joten hiihtäjä menepä sinne nauttimaan kunnon laduista! Sunnuntai-hiihtäjä Miksi radiotoimittajan pitää puhua niin nopeasti, että laitteet eivät ehdi toistamaan sanottua? Uskomatonta, miten huonosti ”sivistysmaat” kohtelee rajaseudun ihmistä, joka jätetään sosiaaliturvan ulkopuolelle! Ulkomailta tuleville tarjotaan taatusti kaikki tuet, anomatta ja molemmissa maissa! Omat jätetään ilman! Minulla myös tyttölyseon eka- luokalla otettu kirjeenvaihtokaveri ollut jo vuodesta 66. Posti kulkee Kemistä texasiin, joulupaketit myös. Kuinka joku voi tietää ketä demari äänestää, vaalisalaisuus rikkoontuisi. Asevelvollisuus ei koske naisia ei edes Tarja Halosta. Lämpimät kiitokset teille teiden Suomen etu jäi suomalaiseen mediaan Puolesta vanhusten Valtiovarainministeri Jutta Urpilainen palasi edellisestä EU:n valtiovarainministerikokouksesta levein hymyin. Hän selvensi medialle, kuinka hän oli jälleen kerran ajanut Suomen kannan läpi. Tällä kertaa hän väitti välttäneensä mahdollisuuden, että Suomen pääomaosuutta Euroopan pysyvässä vakausmekanismissa (EVM) pystyttäisiin korottamaan ilman omaa tahtoamme muiden maiden määräenemmistöpäätöksellä. Me emme näe, että Urpilaisella olisi ajamiensa muutosten valossa ollut aihetta kovinkaan leveään hymyyn. Viime vuoden lopussa euromaille esitelty EVM-sopimus ei herättänyt missään muussa maassa samansisältöistä keskustelua kuin Suomessa. Kaikille maille oli selvää alusta lähtien, että pääoman korotus voidaan kunkin osakasmaan osalta tehdä ainoastaan sen omalla päätöksellä. Todellista pelkoa, että keskeistä budjettivaltaa menetettäisiin oman maan rajojen ulkopuolelle, ei ollut. Asiaa esiteltiin Tää ei ole vaalijuttu, katso puoleen vanhusten? Mitä he on aikaansaaneet, voisitko sä muistaa sen? He ei enää puoliansa, voi ylläpitää taistellen, hyljättynä, yksinäisenä, onko palkka poloisten? Suomi antoi mahdollisuuden suurten maiden veto-oikeudelle. A myös Euroopan parlamentissa, jossa ihmeteltiin – jälleen kerran – Suomessa noussutta kohua. Pidetyssä valtiovarainministerikokouksessa Suomi sai läpi vain sellaisia muutoksia, jotka olivat merkitykseltään hyvin pieniä ja stilistisiä. Sen sijaan yksi erittäin merkittävä ongelma jäi, josta hallitus ei ole halunnut hiiskuakaan. Tammikuun lopun EU-huippukokouksen tuloksista selviää, että Suomi on suostunut siihen, ettei päätöksenteon yksimielisyyttä tarvita kuin rahaston kapasiteetista päättämiseen. Aiemmin oli sovittu, että kaikki EVM:n rahoituspäätökset tehdään yksimieli- sesti. Tästä omasta periaatteestaan Suomi siis irtautui ja antoi epäoikeudenmukaisen mahdollisuuden suurten maiden vetooikeudelle. Nyt kun piikin koko on päätetty, on enemmistöllä oikeus käydä Suomen kukkarolla, vaikka sitä vastustaisimme. Ottaen huomioon EVM-sopimusväännön lähtötilanteen, jossa ongelmaa budjettivallan menettämisestä ei ollut, ja lopputuloksen, jossa päätöksenteon yksimielisyyden periaate lipesi Suomen käsistä, hallituksen voi sanoa keskittyneen täysin vääriin asioihin. Väitteistään huolimatta Kataisen-Urpilaisen hallitus ei ole Euroopan talouskriisissä onnistunut ajamaan Suomen etua. Vastuumme ja riskimme ovat aivan olennaisesti kasvaneet. Riikka Manner Euroopan parlamentin jäsen (kesk.) Antti Kaikkonen kansanedustaja (kesk.) eduskunnan suuren valiokunnan varapuheenjohtaja Monet kiitokset Kirjailijapäivien toimikunta kiittää Kemin Prosaisteja, Pohjola-Nordenia, Kirjoittajaryhmä Rinkiä, Lapin Kirjallisuusseu- raa sekä kaikkia päivien onnistumiseen osallistuneita kemiläisiä & torniolaisia. Ilman teidän panostanne oli- simme olleet ”varjo vaan”. Toimikunnan puolesta Matti Ylipiessa ritarit, kun kaivoitte ja pukkasitte automme pois penkasta Kokkokankaalla! Ihanaa että teitä arjen sankareita löytyy hyviä tekoja tekemään. Mamma ja muksu Älkää hyvät ihmiset maksako näitä taksikursseja. Tarjolla on satunnaisia yökeikkoja joilla tienaa 50 yö. Pettynyt Vuodepaikkansa ainoastaan, turvako vanhusten? Painamassa märkä vaippa, lämmittäen hetkisen. Poissa kumppani on, lapset kaukana on. Turva läheisten hälle ois korvaamaton. Mutta ei ovi käy, rakkaitaan ei siellä näy. Kun perheessä alkoholisti kaikki Kädet oudot häneen tarttuu, jos ja kun vain kerkenee, kantaen kiireellä tuon ruokakupin, lennossa myös pois vie sen! Ulos päästä ei voi, vaikka linnunlaulut soi, huudot ympäriltään kuulla vain voi, ”hoitaja autathan”, joka puolla taas tarvitaan. nata rahaa. Eivät huutele rahojensa perään ja kohta voikin pyytää lisää. Eivät ilkeä kieltäytyä, kun laittaa surkean naaman kehiin... Jos vain sulla on vielä voimaa, auta osaa vanhusten! Hoitohenkilöstöä älä soimaa, kaikki syy on päättäjien. He euroista vois osan siirtää, hyvinvointiin vanhusten. Koska juuri se heidän työnsä, loi hyvinvoinnin meillekin. Aune M. vieraatkin heittää käymästä. Kiitos terveydenhoitaja Päivi Kari ja koululääkäri Riitta Nyman, olette aivan ihania ja tosi hyviä! Avun saanut helpottunut opiskelija Sukulaisilta on niin helppo lai- Seittenkari alkuperin Seitsenkari vrt seitsemän/seittemän. Taitaa olla meänkielisten väännöksiä nämä Seittenkaaret kun ei ymmärretä kari-sanaa Sanotaan tässäkin reilusti Seskarö, sehän lukee tienviitoissakin. Kemiläinen, jos vastustat Ruutinpuiston rakentamista, allekirjoita adressi osoitteessa www. adressit.fi Adressi on nimeltään Säilytetään Ruutinpuisto. O4 Sunnuntai Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Isovillakoira Peppi on voittanut näyttelyistä lähes kaiken mahdollisen. Nainen menestyksen takana on omistaja Virpi Pesonen, joka hallitsee trimmauksen. Pesoselle koirat ovat sekä Kovan ajan lapset Suomessa on enemmän lemmikkejä kuin koskaan. Sosiologin mukaan kovan maailman kohtelema ihminen hakee lemmikistä kuuntelevaa ystävää. Kukaan ei enää tekisi kaveristaan kinnasta niin kuin herra Matti Kuivila teki. Pekka Juntti, teksti Katja Lehto, Anssi Jokiranta, kuvat N aapurin koira kuoli muutama vuosi sitten kolmetoistavuotiaana vanhuuteen. Sinä päivänä naapurin talosta sammuivat valot ja tilalle tulivat muistokynttilät. Sinä päivänä naapurin isäntä ja emäntä itkivät niin kuin itketään silloin kuin per- heenjäsen kuolee. Se suru kertoo paljon tästä ajasta, ja ihmisten muuttuneesta suhteesta lemmikkieläimiin. Suhde syventyy samaa tahtia kuin lemmikkien määrä lisääntyy. Koirien rekisteröinnit ovat olleet koko 2000-luvun ennätyskorkealla, yli 50 000 kappaleessa. Suomessa enemmän rotukoiria kuin koskaan, 450 000 yksilöä. Kaiken kaikkiaan Kennelliitto arvioi, että maassa on 600000 koiraa. Koiramme-lehden päätoimittaja Tapio Eerolan muistuttaa, ettei lemmikki-intoilu koske vain koiria. –Kissoja on monta kertaa enemmän kuin parikymmentä vuotta sitten. Eikä kaksikymmentä vuotta sitten ollut juuri jyrsijöitä. Myös esimerkiksi maatiaiskanat ovat nyt suosionsa huipulla. Näyttää, että yhä useammat suomalaiset haluavat elää eläinten kanssa, mutta mistä se johtuu? SOSIOLOGI Leena Koski on tut- kinut ihmisten suhdetta koiriin. Hän kyseli koiraharrastajilta kollegansa Pia Bäcklundin kanssa, mitä koira merkitsee omistajalleen. Selvisi, että koira täyttää ihmisen elämässä kovin erilaisia lokeroita. Yhdelle koira on kumppani ja ystävä, toiselle harrastusväline. Osa kuvaa suhdettaan koiriin elämäntapana. –Varsinkin he, jotka kilpailevat koirillaan, esineellistävät koi- ran. Jos koira ei toimi, se laitetaan kiertoon. Tai monttuun. Monen huonon metsä- ja kilpakoiran kohtalo on edelleen tulla lopetetuksi. Sodankyläläinen pohjanpystykorvarodun luoja ja kasvattajalegenda Matti Kuivila lopetti epäkelpot koiransa. Hän esineellisti koiria kirjaimellisesti, sillä hän teki tarpeettomista koirista kintaita ja muita käyttöesineitä. Valtakunnallinen metakka syntyi, kun mies jokunen vuosikym- Sunnuntai O5 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 kilpavälineitä, myös ystäviä. men sitten matkusti Suomen kennelliiton kokoukseen Helsinkiin omista kasvateista tehty koiraturkki päällään. Ei liene liioiteltua sanoa, että Kuivilan kinnaskoiran ja kerrostalossa asuvan tissivälipuudelin henkinen etäisyys omistajilleen on liki mittaamaton. KOSKEN MUKAAN moni täyt- tää lemmikillä sisimmässään sen kolon, joka on tarkoitettu lapselle. Ne ovat karvalapsia, mamman mussukoita ja isin kultia. Koski on huomannut, että usein nuoripari hankkii ensimmäiseksi lapsekseen koiran, jotta voi harjoitella perhe-elämää. Tapio Eerolan mukaan koirien lisäksi kissat, jyrsijät ja jopa kanat koetaan nykyään lapsenkaltaisina. –Kanaharrastajien keskustelupalstalla Munanetissä ihmiset eivät puhu kananpoikasista vaan kanavauvoista, maatiaiskanoja harrastava Eerola kertoo. Eerolan mielestä siinä ei ole mitään pahaa, että lemmikki täyttää lapsen kolon. Ongelmallisempaa Virpi Pesosen Sunny on saanut letit päähän. olisi, jos koloa ei täyttäisi kukaan eikä mikään. MONI ON koiriensa kanssa yhtä aikaa monessa Kosken mainitsemassa lokerossa. Maksniemeläinen isovillakoiran kasvattaja ja huipputrimmaaja Virpi Pesoselle koirat ovat yhtä aikaa ystäviä ja kilpailuvälineitä. Pe s o n e n o n vo i t t a n u t Lapponia’s kennelin koirillaan suuria kansainvälisiä näyttelyitä. Hän myöntää olevansa kilpailuviettinen ihminen. Näyttelymenestys kertoo paitsi hyvästä koirasta, myös hyvin tehdystä työstä. Villakoirien näyttelyissä turkki on ykkösasia ja sitä aletaan hoitaa jo pienestä pitäen. Ennen näyttelyä turkkia trimmataan tunteja tuntien perään. Kaikista koirista ei ole kilpatykeiksi, mutta Pesonen ei lopeta epäkelpoa yksilöä. Hän hankkii niille uuden kodin, sellaisen, jossa koira pääsee lemmikiksi. Koiran lopettaminen tulee kyseeseen aina silloin, kun koiran elämä ei ole enää elämisen arvois- Kuivilan kinnaskoiran ja kerrostalossa asuvan tissivälipuudelin henkinen etäisyys omistajilleen on liki mittaamaton. A ta. Sairaan koiran ei Pesosen mielestä tarvitse kitua vaan se pitää päästää pois. täällä monta muutakin mamman mussukkaa, hauvavauvaa ja karvaista söpöliiniä. TAPIO EEROLA on huomannut, että lemmikin hankkimisen syyt ovat muuttuneet vuosien saatossa. –Ennen ihmisiä ohjasi käyttötarve, kun he ottivat lemmikin, nyt tarve on emotionaalinen. Eerola näkee myös maantieteellisiä eroja ihmisten suhtautumisessa eläimiin. –Pohjois- ja Itä-Suomi poikkeavat etelästä. Monesta asiasta sanotaan, että 1918 kansalaissodan rintamalinja Hämeenkyröstä Vilppulaan ja Mäntyharjulle jakaa Suomen. Niin se on tässäkin asiassa. Eteläpuolella suhtautuminen lemmikkiin on emotionaalinen ja pohjoispuolella järkiperusteista, Eerola kertoo. –Katsopa muuten Paavo Väyrysen vaalimenestystä kartalta. Se menee juuri samaa linjaa, Eerola naurahtaa. Eerolan väitteessä voi olla perää, vaikka koiraa sureva naapurini oli pohjoisesta. Ja niin asuu KOIRAN JA ihmisen ystävyys on sosiologi Leena Kosken mukaan kuin idealistinen ystävyyssuhde. Sellainen, jota ihmisten välille ei voi koskaan oikeasti syntyä. –On joku joka välittää aina, välittää juuri sellaisena kuin olet. Jos itket sille surujasi, se ei levittele niitä muille. On joku joka kuuntelee aina. Koiran voi pyytää kainaloon, sitä voi koskettaa. Ihmisystävän kanssa se ei aina ole luontevaa. Eikä omaa vollotustaan tarvitse jälkeen päin hävetä jos kuuntelijana on eläin. Ei koira seuraavana päivänä muistele, että tuossa se märisijä taas on. Koski piirtää yhteyden koventuvan maailman ja lemmikin rakastamisen välille. –Yhteiskunta kiristyy koko ajan. Ihminen joutuu miettimään jatkuvasti, kelpaanko minä, teenkö tarpeeksi suorituksia jaa ol olenko olen enko ko riittävän hyvännäköinen.. O6 Sunnuntai Koiraan voit luoda suhte teen en o teen, olitpa minkälainen tahansa –lihava, laiha tai änkyttävä, Koski pohtii. KOIRAN JA IHMISEN idealistinen ystävyys tulee Kosken mukaan hyvin esille koirien muistokirjoituksista, joita on netin bittimeri pullollaan. Muistokirjoituksissa kirjoitetaan sydäntä viiltävästi, kuinka koira rakasti pyyteettömästi, kuinka se välitti. Sellainen on Kosken mukaan puuta heinää. Inhimillistämistä. –Emme voi tietää, mitä toinen laji tuntee. Emme tiedä tunteeko se kiintymystä tai rakkautta, mutta jotakin sellaista koira suhteesta saa, joka on mieluista, Koski pohtii. Kosken mukaan ihmisestä ei voisi kirjoittaa samanlaisella yksityiskohtaisella tunteenpalolla kuin lemmikistä. –Mitään sellaista, mitä kirjoitetaan, ei ole olemassakaan ihmisten välillä. Muistokirjoituksista näkee, että koiraan voi heijastaa ne toi- Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 veet, jotka eivät koskaan toteudu ihmisten välillä. Toisin sanoen, ihmiset pettävät karvakaveriensa kanssa itseään pahan kerran. Näinkö on, Leena Koski? –Ei. Kun tunne on oikea tunne, se ei ole itsepetosta. TASAVEROINEN YSTÄV Y YS eläimen kanssa ja sen asettaminen lapsen asemaan ovat tuoneet mukanaan lieveilmiön poikineen. Koirat puetaan muotivaatteisiin, niitä kuljetetaan harrastuksiin, vaikkapa koirien uimahalliin joita on Suomessa jo neljä. Lähin niistä sijaitsee Oulussa. Eläimestä tulee hän, viisas ihmisenkaltainen, joilla tuntuu olevan hämmästyttävän korkealentoisia ajatusrakennelmia. Pahimmillaan koira inhimillistetään niin ajattelevaksi ja fiksuksi, että sen rooli laumassaan häiriintyy. Lopulta koiraa ei enää yritetäkään torua. Koira kaappaa vallan, tekee mitä lystää. Siitä tulee ongelmakoira, jota kuljetaan psykologilla ja koirakuiskaajalla. Muistokirjoituksista näkee, että koiraan voi heijastaa ne toiveet, jotka eivät koskaan toteudu ihmisten välillä. A Leena Koski Sosiologi Itä-Suomen yliopistosta Ilmiö menee vielä pidemmälle. Helsingin Sanomat uutisoi viime viikolla, että tuhannet suomalaiskoirat syövät käyttäytymisongelmiinsa mielialalääkkeitä. Eerolan mukaan yksi osa inhimillistämistä ovat tieteelliset teoriat. –Viimeissä Koiramme-lehdessä on laaja artikkeli tieteellisestä laumakäsityksestä, jonka mukaan koira ja ihminen eivät voi luoda luontevaa laumaa, koska ovat eri lajia. Tutkimuksen mukaan ihmisen ei siksi pidä yrittääkään johtaa vaan toiminnan pitää olla tasa-arvoista. Eerolan mukaan ihmisen ja koiran tasa-arvoisuus on huuhaata. Se ei toimi kuin laboratorio-olosuhteissa. Elävässä elämässä järjestyksen pitää olla selvä. Ihminen johtaa ja koira tottelee. JOSKUS LEMMIKIT ovat tärkeämpiä kuin ihmiset. Eerola muistaa kymmenen vuoden takaisen Suomen Kuvalehden jutun, jossa perheiden lapsilta kysyttiin ketkä ovat tärkeimpiä läheisiä. Perheen koira oli lapsien mukaan usein isovanhempia tärkeämpi läheinen. Näin on näppylät. Yhä useampi sytyttää muistokynttilät lemmikkinsä poismenon johdosta. Yhä useampi kirjoittaa itkuisen muistovärssyn niin kuin Nestorin omistaja. Hiljaisuus laskeutuu, annan rauhan tulla. Leikit, juoksut unohtuu, on paikka hyvä mulla. Näillä sanoilla, rakkaan koiramme muistoksi. Olit, Nestori todella hyvä poika, ja meille niin rakas. Tänään oli aika laskea Sinut koira-enkeleiden luokse, pilven päälle. Katselethan meitä sieltä. Muistamme Sinut aina, ja ikävä on sanoin korvaamattoman suuri. Rakastamme Sinua aina! Kirjoituksesta jää tunne, ettei Nestori päätynyt kuoltuaan kinnasmateriaaliksi. Sillä eihän se ole soveliasta. Tehdä nyt kintaat omasta rakkaastaan. Kannen kuva: Tuolilla poseeraa monirotuinen Lyyti, jonka omistaa nuoripari Markku Karttunen ja Sanna Kekäläinen Kemistä. Lemmikkieläinkaupan hyllyt notkuvat koiratuotteista. Lemmikkien muoti on päivän sana. Kuvassa mukava neule. Kemiläisen Raija Rauman kääpiösnautserit Leevi ja Onni ulkoilevat toppatakit yllään. Osin siksi, että koirien kein lapsia”. Sunnuntai O7 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Lemmikit ovat miljardiluokan bisnes M itä tärkeämmiksi lemmikit tulevat omistajilleen, sitä suurempaa on sen ympärillä oleva bisnes. Yksistään koirabisnes on kennelliiton tiedotuspäällikkö Kaija Unholan mukaan puolen miljardin ja miljardin euron välillä. Luku on arvio, sillä Turun ammattikorkeakoulun selvitys koirabisneksen laajuudesta on vielä kesken. Kun summaan lisätään kissojen ja muiden lemmikkien rahavirrat, puhutaan miljardiluokan bisneksestä. Ala kasvaa jatkuvasti. Vuonna 1999 koira-alalla tahkottiin 350 miljoonaa euroa. Koirabisnes muodostuu monesta pienemmästä purosta. Koiria myydään noin 50 miljoonan euron edestä, koiran ruokaa yli 100–200 miljoonalla eurolla. Lemmikit luovat myös runsaas- ti uusia työpaikkoja. Lemmikeille on tarjolla monenmoista palvelua. On hotelleja, päiväkoteja ja uimahalleja. Uusia ammatteja ovat koirahierojat ja eläinfysioterapeutit. Myös henkisten ongelmien hoitoon löytyy apua. Koiraterapeuteilla, -psykologeilla ja kouluttajilla riittää asiakkaita. Koirakirjailijoita on paljon, sillä erilaiset lemmikkioppaat myyvät kuin häkä. Eläimille löytyy muotiliikkeitä, joissa on tarjolla korkean profiilin suunnittelijoiden tuotoksia. Muun muassa Ristomatti Ratialla on oma koiravaatemallistonsa. Eläinlääkäreillä on työtä enemmän kuin koskaan, sillä rokotusten, leikkausten ja muiden tavanomaisten lääkärin töiden lisäksi heitä työllistää erilaiset terveystutkimukset, joita tehdään koirille 56000 vuosittain. Koirat numeroina 50 000 130 000 Suomessa rekisteröidään vuodessa noin 50 000 koiraa. Suomen Kennelliiton jäsenmäärä on 141 741, joka on uusi ennätys Suomalaiskoirat kävivät 130 000 kilpailukäyntiä viime vuonna, niistä 80 000 oli agilitya. 1 mrd. 14 000 . Koirabisneksen arvo (ruoat, koirat, tarvikkeet, palvelut jne.) on 500 miljoonaa - 1 miljardi euroa vuodessa. Helsingin voittaja -koiranäyttelyviikonlopun kahdessa näyttelyssä esiintyi vuonna 2011 14 000 koiraa. Pariisin voittaja -näyttelyssä koiramäärä oli 36 000. 10 milj. 56686 Suomen kennelliiton liikevaihto on noin 10 miljoonaa euroa. Kennelliitto teki vuonna 2011 56686 terveystutkimusta, vuonna 2005 30190 Lista Suosituimmat koirat Kennelliiton 10 suosituinta rotua vuonna 2011 olivat: 1. labradorinnoutaja, 1730/kappaletta 2. saksanpaimenkoira, 1708 3. suomenajokoira, 1577 4. kultainennoutaja, 1490 5. jämtlanninpystykorva, 1347 6. suomenlapinkoira, 1325 7. harmaa norjanhirvikoira, 1025 8. shetlanninlammaskoira, 991 9. jackrussellinterrieri, 982 10. kääpiösnautseri, 879 Koiran hiilijalanjälki on suuri Perustuu uusiseelantilaisen professoripariskunta Brenda ja Robert Valen tutkimuksiin. Katumaasturi (10 000 km/v) x2= Etiopialainen Etiopia ihminen ih Keskikokoinen koira Miila Kankaanranta ei olisi kylmä, osin siksi, että takit ovat omistajan mielestä mukavannäköisiä. Koirat ovat Raumalle ”mel- Rovaniemen Tavivaarassa lepää monta rakasta karvakuonoa. O8 Sunnuntai Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Boheemien paratiisi Berliinin Neuköllnistä on tullut läntisen Euroopan vetävin taiteilijakaupunginosa. Torniolaislähtöiset Pekka ja Teija Isorättyä sekä taiteilija Mimosa Pale johdattavat alueen elämään. W turnauksen parhaana hyökkääjänä palkittua poikaa. –Tämä pääsee näyttelijäksi Rosa Liksomin Rikokseen Teatteri Jurkkaan. Ensi-ilta on 2. helmikuuta. –Vuonna 2010 teimme useita mummorobotteja. Kaksi veimme Lahden taidemuseoon. Ilari Tapio, teksti ja kuvat eserstrasse on pitkä katu. Vanhojen lehmusten ja 1800-luvun lopulla rakennettujen talojen reunustama väylä alkaa Hermannplatzin viiskulmasta ja päättyy Neuköllnin kanaalin mutkan vaiheille. Puolimatkan paikkeilla asiakkaita palvelee Atelier Himo. Se on Suomesta Berliiniin lähteneen Mimosa Palen hattukauppa–kauppa, joka ei kannata, ei ainakaan, jos tuloja ja menoja tarkastellaan jatkuvan kasvun ja voitontavoittelun näkökulmasta. MIMOSA PALEN näkökulma on tyystin toisenlainen. Hän on hattuhullu performanssitaiteilija. –Ja veistostaiteilija. Tavallaan hatutkin ovat veistoksia. Tahdon tuoda ja luoda performanssia arkipäivään, ja tämä kauppa on konkreettinen tapa tehdä sitä. Kauppa tulee lähelle ihmisiä. Ateljee-puoli on pöytä, josta on viisi askelta ikkunalaudalle eli myyntipisteeseen. –Eikö olekin kätevä tila. Ja jos pidetään bileet, tiskistä saa Himobaarin. Ennen Himossa oli myös Neuköllnin korkein esiintymislava, mutta sitten tulivat Pekka ja Teija Isorättyä Tornion kautta Meksikosta ja rakensivat vielä korkeamman estradin. PEKKA JA Teija Isorättyän kotikatu Isarstrassen ei ole pitkä katu. Se on muutaman korttelin pätkä Arcaden-kauppakeskuksen takana. Kuvanveistäjäpariskunnan luo on helppo osata, sillä pimenevältä kadulta näkee suoraan sisään heidän ateljee-asuntoonsa. Yhtä huonetta hallitsee Neuköllnin korkein esiintymislava ja toista huonetta puolitekoinen puuhevosenpuolikas. Levysoittimen päälle on jäänyt Veikko Sinisalon LP-levy IkiKianto ja ikkunan eteen mummorobotti. Pekka Isorättyä esittelee ja taputtelee 12 voltin akkuvirralla liikkuvaa rollaattorivanhusta (INvalid robot c1, Bärbel) kuin isä futis- LAPSESTA ASTI yhdessä eläneet Mimosa Pale teki itselleen hatun hattarakoneella. Isorättyät: Löydä nämä Berliinistä 1 2 Rroma, Boddingstrasse 5, Neukölln. ”Viihtyisä teatterikapakka, flamencopaikka ja baari.” Shang Hangl, Schönstedtsrasse 14, Neukölln. ”Tulipalon jälkeen uudelleen avattu musiikkikahvila, galleria ja klubi.” 3 Hasenheiden puisto, Neukölln. ”Paratiisi. Suvaitsevaisuuden tyyssija, jossa lapsiperheet, nudistit, marihuanan myyjät, kamelit ja aasit viettävät kesällä aikaansa. Ei toimisi Suomessa.” Jos et pääse Berliiniin torniolaiset Isorättyät ovat asuneet Berliinissä elokuusta 2010 lähtien. Alussa he pitivät majaa autossa ja järjestivät musiikkiperformansseja kadulla. Robotti keräsi rahat. Sitten halpa ja iso asunto löytyi Neuköllnistä–sieltä missä melkein kaikki ovat muualta muuttaneita. LÄHISTÖLLÄ ASUU paljon ka- vereita: suomalaisia ja saksalaisia sekä hipstereitä ympäri maailmaa–ja turkkilaisia ja arabeja, vaikka heillä onkin vähän eri menot ja meiningit. –Tämä on vieraanvarainen, avoin ja kasvava kaupunginosa. Siirtolaisia on kaikkialta maailmasta. Tässä talossa erityisesti entisestä Jugoslaviasta. – Taiteilijat ja muusikot ovat nyt sitten tätä uutta siirtolaispolvea, Pekka kertoo. Hänen mielestään odottamattomuus on sana, joka sopii Neuköllniin. Siihen liittyvän kirjallisuussitaatin voisi lainata Hermann Hessen Arosudesta, jossa ”vain hulluille tarkoitettu” maaginen teatteri löytyy aina jostain. –Täällä underground on oikeasti undergroundia, Teija täydentää. NIIN ON. Myöhään illalla Pekka ja +1 Uusi swing. ”Suosittelemme uutta berliiniläistä swing-musiikkia, esimerkiksi orkestereita Django Lassi tai Old Fish Jazzband. Googlettamalla löytyy helposti netistä.” Teija Isorättyä odottavat Mimosa Palen ja Valtteri Pöyhösen performanssin alkamista Shangl Hanglin pienessä kellaritilassa. Valtteri Pöyhönen on sonnustautunut huimaan turkispäähineeseen. Hän soittaa lelupianoa ja Mimosa Pale sahaa. Työkalu taipuu soimaan Unto Monosta ja Nirvanaa. Välissä hattukauppias Mimosa Pale veivaa hattarakoneella makeita valkoisia päähineitä itselleen ja yleisölle. Sitten tulee James Brownia sahalla ja antiikkisyntikalla: I feel good! You taste good! Pekka ja Teija Isorättyän ”olohuoneeseen” on suora näkymä kadulta. Sunnuntai O9 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Kertomus Meksikon Billystä ja puuhevosesta H e tapasivat hautajaisissa ystävänsä vuonna 2006. Amerikansuomalainen Eric Bergman jäi kyselemään Pekka Rättyältä ja Teija Isometsältä heidän tulevaisuudensuunnitelmiaan. Kun niitä ei oikein ollut, Bergman ehdotti muuttoa Mexico Cityyn. Hänellä olisi siellä bändi, Polka Madre, jonka esityksiä Pekka ja Teija voisivat visualisoida. Pariskunta piti ajatusta hyvänä, mutta mistä rahat? Mennään naimisiin! Häät poikivat matkakassan ja uuden yhteisen sukunimen, Isorättyän. tamaan. Hän leikkasi irti paksun mustan hiuspalmikkonsa ja käski laittaa sen osaksi jotain pariskunnan taideteosta. BILLYN PITI tulla Polka Mad- ren mukana kiertueelle Suomeen, mutta bändi toikin tullessaan vain tuhkauurnan. Äänimies Billy oli kuollut sairaskohtaukseen. Uurna kiersi muusikoiden mukana ympäri Suomea ja odottaa nyt palmikon kanssa loppusijoituspaikkaa taiteilijapariskunnan Berliinin kodissa. TEIJA ISORÄTTYÄN mukaan palmikosta tuli TEHTÄVÄ. Sitä ei voinut ripustaa esimerkiksi robotin päähän. Sen ympärille piti luoda jotain–ei monumenttia eikä muistomerkkiä, mutta jokin ”hienompi” teos. Siksi taiteilijapariskunnan olohuoneen täyttää suomalaisesta juuripuusta veistetty hevosenpuolikas. Herkästä aiheesta ja aihiosta jalostuu aikanaan Mexico Cityyn sijoitettava ratsastajapatsas, jolla Billy ratsastaa palmikkoineen kohti auringonlaskua: Felipe Naranjo Valles–Matkat kuoleman jälkeen. UMMIKOT ottivat Mexico Cityn haltuunsa katuelämän ja punkin eli nacon kautta. Se on eliitin kulttuurin eli fresan vastakohta. He kiersivät Polka Madren mukana pitkin Amerikkaa ja Eurooppaa ja rakensivat keikkojen yhteyteen installaatioita, jotka sisälsivät neonvaloja, moottoreita ja luisia viritelmiä. Myöhemmin he alkoivat myös soittaa yhdessä. Yhtyeen äänimiehestä Billystä (Felipe Valles) tuli Isorättyöiden sielunveli. Kun kaksikko lopulta lähti takaisin Suomeen ja Tornioon, Billy tuli lentokentälle saat- Pankow Reinickendorf BERLIINI Wedding Spandau Tiergarten Weißensee Hohenschönhausen Prenzlauer Berg Marzahn- Hellersdorf FriedrichshainLichtenberg Kreuzberg Charlottenburg Mitte Wilmersdorf SchönebergTempelhot Zehlendorf- Steglitz Treptow- Köpenick Neukölln Tästä on kyse Berliini muuttuu kaupunginosiensa mukana Ketkä? Pekka ja Teija Isorättyä Kotoisin Torniosta. Asuivat naapuritaloissa ja tutustuivat toisiinsa nelivuotiaina leikkikentällä. Valmistuivat taiteen maistereiksi vuonna 2010 Aalto-yliopistosta. Luoneet veistostaidetta, performansseja ja musiikkia Suomen lisäksi muun muassa Meksikossa ja nyt Berliinissä. Ovat käyttäneet materiaalinaan luita, siannahkaa, autonosia ja moottoreita. Tänä vuonna näyttelyitä Hampurin Gängeviertelissä, Berliinin Suomi-instituutissa ja Galleria Sculptorissa Helsingissä. Kotisivu www.isorattya.com Edessä surisee mummorobotti, taustalla seisoo puuhevosen puolikas. Euroopan toiseksi suurinta kaupunkia, Berliiniä, ei oikeastaan edes ole. On vain vuonna 1920 yhteen liitettyjä pikkukaupunkeja, joiden rakennemuutos vauhdittui, kun jaettu Berliini yhdistyi. Nuoret valtaajat ottivat haltuunsa idän Mitten ja Prenzlauer Bergin nuhruisia taloja. Länsipuolen köyhin kaupunginosa Kreuzberg oli jo 1960-luvun lopulla siirtolaisten ja vaihtoehtoväen asuinseutua. Vaikka sen korttelit välillä vaurastuivat, boheemi kreuzbergilaisuus pitää pintansa edelleen. Sen sijaan Prenzlauer Bergin villiä ja värikästä vapaakaupunkiaikaa kesti vain viitisentoista vuotta. Prenzlauer Bergin status muuttui, kun hipit, hipsterit ja punkkarit joutuivat muuttamaan lääkäreiden ja opettajien pikkuperheiden alta etelämmäksi; takaisin Kreuzbergiin ja Friedrichshainiin sekä nyttemmin kanaalin toiselle puolelle Neuköllniin. Tätä nykyä Prenzlauer Berg on viihtyisä, trendikäs ja samalla vähän tylsä kaupunginosa. Rosoinen Neukölln on puolestaan noussut läntisen Euroopan vetävimmäksi taiteilijakaupunginosaksi. Sinne asettuvat lähes kaikki kaupunkiin muuttavat taiteilijat – ja heitä muuttaa paljon. Neuköllnin taiteilijaelämään kannattaa tutustua ennen kuin senkin aika on ohi. Keinottelijat ovat jo liikkeellä ja asuntojen hinnat nousussa. O10 Sunnuntai Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Hieman punssia, runsaasti kuivalihaa Jokainen suomalainen muistaa Runebergin 150 vuotta myöhemmin ainakin hilloisesta tortusta. Mistä mausta nykyrunoilijat ja -kirjailijat haluaisivat teoksensa muistettavan sadan vuoden päästä? Jenni Räinä, teksti Miila Kankaanranta, kuvitus E letään 1800-luvun puoliväliä. Fredrika Runebergilla on hätä. Hänen miehensä, runoilija Johan Runebergin suosikkikondiittori on kipeä. Runoilija puolestaan odottaa aamukahvinsa kanssa mureaa leivosta, jonka kruunaa hillohattu. Kahvihetkistään tarkka runoilija haluaa kastaa leivoksen lautasella punssitippaan ja avot! Fredrika Runeberg soveltaa–ja kas, leivos syntyy omin käsin. Tortusta tulee menestys, joka hurmaa miehen lisäksi koko Suomen kansan. TÄYSIN TARKASTI Runebergin tortun tarinaa ei tiedetä. Tiedetään ainoastaan se, että Fredrika Runebergin reseptivihkosta löytyi kopio porvoolaisen leipurin reseptistä. Runoilija Johan Runeberg (1804– 1877) tuskin arvasi millaiseen suosioon hänen lempitorttunsa nousee. Tai että 150 vuoden päästä hänen nimensä lausutaan usein juuri tortun yhteydessä. Kirjoittihan Runeberg myös Vänrikki Stoolin tarinat. Teoksen ensimmäisestä runosta, nimeltään Maamme, tuli myöhemmin sanat Suomen kansallislauluun. Oululainen runoilija, pappi Niilo Rauhala tuntee Runebergin parhaiten virsistä, joita Rauhala on käsitellyt monta kertaa. Rauhala on itsekin kirjoittanut virsiä. Rauhala pohtii, että 150 vuoden päästä hänen laaja tuotantonsa muistetaan todennäköisesti joistakin runoista tai muutamista vir- sistä. –On vaikea arvioida, mitkä asiat antavat läpi aikojen merkityksiä lukijoille. Runoja kirjoittaa vain tätä hetkeä varten. torttu Runebergin 300 g voita 3 dl sokeria uhetta 4 munaa antelia tai ro m a u tt e h u 4 dl ja uhoa 3 dl vehnäja tta ia he u ja anteliesanss in 2 tl leiv lia tai 2 tl m te n a sm a rv 3 tippaa ka ä antelilikööri tai loraus m tusta Koristelu vesikuorru loa ja sokeri il h a lm e d va SEURAAVIIN virsikirjoihin valikoituvien virsistä Rauhalalla on ajatus. –Ehkä ne joissa on hyvää sanomaa, läheisyyttä ja rohkaisua voisivat jäädä elämään ja kantaa toivoa eteenpäin tulevissakin virsikirjoissa. Entä jos runoilija Rauhala muistettaisiin runojen ja virsiensä lisäksi jostain syötävästä? Kuten runoilijoilla on tapana, liittyy Rauhalallakin ruokaan erikoinen pinttymä. Hän pohtii, että siitä hänet voitaisiin muistaa. –Minulla on erikoinen harrastus. Se on kuivalihakeitto. si. eri vaahdok Muna ja sok yvin h n e t yksitell Lisää muna vatkaten. ri. ivat aineet. ssi tai liköö koitetut ku se Lisää esan n ä ä 5 min e an kesk steessa 12–1 siLisää muka aista 200 a p ve ri ja e k iin k so o vu mu Jaa taikina eladilla ja to mehua. ristele marm a voi käyttää sitruuna o K . ia tt u u n lalt lla. Veden ti kuorruttee Mistä mausta haluaisit tulla muistetuksi? Kirjailija Kirjailija Kirjailija Katja Kettu Tuomas Kyrö Maria Peura Vuonna 1978 Tampereella syntyneen Katja Ketun uusin teos Kätilö on vuoden 2012 Runeberg-palkintoehdokas. Palkinnon voittaja julkaistaan tänään. Kriitikoiden ylistämä Kätilö sijoittuu Lapin sodan aikaiseen Suomeen. Kirjailija Kettu haluaisi, että hänet muistettaisiin kirjojen lisäksi sadan vuoden päästä Fazerin Kettu-karkista ja pihlajanmarjahillosta: – Kummatkaan eivät ole happamia, vaikka nimeltä mainitsematon kaimani niin on väittänytkin. Ketun karkit Vuonna 1974 Helsingissä syntynyt Tuomas Kyrö on sukupolvensa kiitetyimpiä kirjailijoita. Kyrön seitsemäs teos Mielensäpahoittaja ilmestyi keväällä 2010. Sadan vuoden päästä Kyrö haluaisi itsensä muistettavan ruskeasta kastikkeesta: – Ruskea kastike on suomalaisen ruokapöydän kulmakivi, jota on syöty iästä, uskonnosta, sukupuolesta ja sosiaaliluokasta riippumatta jokunen sata vuotta. Kyrön puolesta ruskean kastikkeen voi tarjota jauhelihakastikkeena, läskisoosina tai soijarouheella täydennettynä ja nauttia perunoiden, makaronin, riisin tai linssien kera. Kyrön ruskea kastike (4 annosta) 1 sipuli 75 g voita 3 rkl vehnäjauhoja 1 lihaliemikuutio suolaa noin ½ litraa vettä ½ tl mustapippuria rouheena Pilko sipuli paloiksi ja kuullota palat voissa. Siirrä sipulit sivuun ja ruskista pannulla jauhot. Siirrä jauhot sivuun, ja sulata pannulla voi. Kun voi ei enää vaahtoa, lisää jauhot koko ajan sekoittaen. Seoksen pitää olla paksua. Kun jauhot ovat ruskeita lisää vesi ja sipulit, lisää myös liemikuutio, mustapippurirouhetta ja suolaa. Anna kiehua viitisen minuuttia. Maria Peura on syntynyt vuonna 1970 Pellossa. Peura julkaisi esikoisromaaninsa On rakkautes ääretön vuonna 2001. Peuran kolmas romaani Vedenaliset ilmestyi vuonna 2008. Tänä vuonna hän on julkaissut työpäiväkirjan Antaumuksella keskeneräinen (Teos), joka kertoo muun muassa kirjan syntyprosessista. Peura arvostaa yksinkertaisia herkuja: – Haluaisin, että minut ja teokseni muistetaan näkkileivästä, jonka reikiin on uponnut tosi paljon pehmeää voita. Peuran leipä Sunnuntai O11 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Runoilija Kolumni Pekka Juntti Anonymen -O Niilo Rauhala Niilo Rauhala syntyi vuonna 1936 Kittilässä. Hän on kirjoittanut yli kaksikymmentä runokokoelmaa, osallistunut Raamatun käännöskomiteaan ja kirjoittanut virsiä. Rauhalan lyriikkaa on luonnehdittu uskonnolliseksi modernismiksi. Runoissaan hän puolustaa lapsia ja on huolissaan ihmisten ja maailman tilasta. Teostensa lisäksi Rauhalan mielestä hänet voitaisiin muistaa kuivalihakeitosta: – Olen erikoistunut keittämään kuivalihakeittoa, se on minun bravuurini. Vien lihat mökille kuivumaan ja keitän sitten kotona keittoa vuoden varrella montakin kertaa. Se on hyvä keitto ja perinteistä pohjoisen ruokaa. Rauhalan kuivalihakeitto (iso kattilallinen) kilo kuivalihaa porkkanaa naurista lanttua ohrasuurimoita maustepippureita suolaa (tarvittaessa) Pilkotaan kilo kuivalihoja pieniksi paloiksi ja laitetaan kiehumaan isoon kattilaan. Kiehumaan laitetaan myös pienityt porkkanat, naurista ja lanttua. Lisätään kuivalihojen sekaan ohrasuurimoita, joita on liotettu yön yli. Maustetaan kokonaisilla maustepippureilla. Kun keitto on kiehunut pari tuntia lisätään keitetyt perunat keiton sekaan. Sitten keitto alkaa olla valmis. Dekkaristi Leena Lehtolainen Kirjailija Leena Lehtolainen on syntynyt 1964 Vesannolla. Yhdysvaltalainen jättikustantamo Amazon Publishing on ostanut Lehtolaisen Maria Kallio -sarjan ja Henkivartija -trilogian. Ensimmäiset osat Maria Kallio -sarjasta ilmestyvät Pohjois-Amerikan markkinoilla tänä vuonna kirjailijan ympärille rakennetun markkinointikampanjan saattelemana. Lehtolainen uskoo, että hänen teoksensa voitaisiin muistaa sieniruuasta, koska sekä Maria Kallio että Hilja Ilveskero ovat innokkaita sienestäjiä: – Tai sitten ne muistettaisiin Marian kollegan Puupposen kamalasta juomasta Bloody Idiot, joka tehdään kuin Bloody Mary, mutta siihen pannaan vodkan sijasta Fernet Brancaa. En suosittele. Lehtolaisen mustavahakassavulohipiiras murotaikina (spelttijauhopohjainen nko sulla hetki aikaa, varovainen miesääni langan päässä kysyy. No ei kait tässä, ainahan sitä hetken verran. Mitäpä mielessä? Mies esittelee itsensä suurin piirtein. Valtion virkamiehiä kuuluu olevan, valtion pitkän ja kapean leivän loppuja mutustelee jo. Pohjoisesta on poissa ja nimi on Anonymen, nimetön mies, jos toimittaja tästä innostuu jotakin kirjoittamaan. Hän on miettinyt asioita. Eläkeikäasioita. Tätä keskustelua työurista. Tätä maailmasta irtaantunutta höpötystä. Hän ei voi käsittää, että miksi takkinsa työuran varrelle tyhjentäneet ikäihmiset yritetään pitää väkisin töissä. Vanhoilla työntekijöillä, varsinkin johtajilla, on parhaat palkat ja huonoin työpanos. Se on Anonymenin mielestä pirun huono diili yhteiskunnan kannalta. –Kyllä sitä itsekin haluaa neljänkymmenen vuoden työuran jälkeen pukata töitä nuorempien tehtäväksi. Ei enää jaksa samalla tavalla, Anonymen tuumii. Näen sieluni silmin, kuinka mies nojaa tuolissaan taakse päin ja nostaa jalkansa konttorin pöydälle. Näytönsäästäjä vilkuttelee kuviaan, tupakkakin syttyisi oitis, jos Suomen laki ei sitä ankarasti kieltäisi. Ei sisätiloissa saa. Ei parvekkeella saa. Ei missään Mies on saa. sitä mieltä, että plus kuusikymmentävuotiailta on turha odotella mitään uutta. A NIIN NE nuoret. Siinä se homman ydin on. Valtio haluaa pitää kalliit vanhukset töissä samalla kun virtaa täynnä olevat koulutetut nuoret lorvivat työttöminä. Anonymenin kysymys kuuluu, että kumpi kannattaa pitää pois töistä: työhönsä väsähtänyt kallispalkkainen ikäihminen vai näyttämisenhaluinen pienipalkkainen nuori? Maailmanluokan kysymys. Kansantalouden kannalta parasta tietysti olisi, että kumpikin pysyisi töissä. Tuottaisi yhteistä hyvää, pyörittäisi verokoneen moottoria. Mutta sehän ei ole Suomessa mahdollista. Se kaatuu johtajien lempisanoihin: kustannustehokkuus, vähennystarve, työn väheneminen, viime kvartaali ja mitä helvettiä, eiks tääll’ oo enää ketään töissä? Anonymen on funtsinut myös innovatiivisuutta, noin niin kuin hienosti sanottuna. Mies on sitä mieltä, että plus kuusikymmentävuotiailta on turha odotella mitään uutta. –Ei ne ole kuin jarruna siellä. Tuotos on niin huono, kuuluu Anonymenin tyly tuomio. ANONYMEN ON huomannut, ettei vanhoilta työntekijöiltä vaadita samaa kuin nuorilta. Ei vaadita kehittymistä, innovointia, venymistä, ei edes tulosta. –Ne ovat vapaamatkustajia, Anonymen paukuttaa. Niin, että se on aika kallista kahvinjuontia, kysyn. –Erittäin kallista kahvinjuontia. Kiittelen näkemyksestä, sanotaan hei hei ja niin edelleen. Kahvinjuontia, niin. Jospa sitä itsekin, yhden kupposen tähän väliin. Kirjoittaja on toimittaja. Mittasuhteet Laskiaispullan ja Runebergin tortun energiat * ja suolainen) sipulia savulohta paistettuja mustavahakkaita vähän munamaitoa kevyesti juustoraastetta valmiin piiraan päälle timjamia Piiras valmistetaan perinteisen piiraan tapaan ja paistetaan uunissa. Paistamisen jälkeen pinnalle lisätään tuoretta tinjamia. Laskiaispulla Runebergin torttu Energiaa: 320 kcal/100 g Rasvaa: 13 g Energiaa: 420 kcal/100 g Rasvaa 23 g * Malliesimerkkeinä Fazerin Runebergin torttu ja Vaasan laskiaispulla mantelitäytteellä. Sunnuntai-sivut Tuottaja: Jenni Räinä Sammeli Harve 040 755 5096 Ulkoasu: Sammeli Harve ja Anna-Mari Takolander Ota yhteyttä [email protected] O12 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Kulttuuri Tuottaja: Päivi Bisi 050 3048 478 [email protected] Kulttuuritoimittaja: Hannu Sarrala 010-6656308 [email protected] Fyysisyys ja musikaalisuus ovat tärkeitä kvaliteetteja, samoin liikkeen luonteva flow. Tärkeintä on silti, että antaa kaikkensa. Hyväksyn erilaiset persoonallisuudet, mutta vihaan keskinkertaisuutta. A Baletinjohtaja Kenneth Grave Rondossa 2/2012 Kirjoittamiseen kuuluu Kirjailijaksi: Maria Peura neuvoo luopumaan itsesensuurin kahleista Seija Lappalainen Maria Peuran esikoisromaani puhuu rohkeasti aiheesta, josta oli vuosikymmenien ajan vaiettu. Lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä romaani, On rakkautes ääretön, tuli julkisuuteen 2001 melkoisen kohun saattelemana. Jo niihin aikoihin Peura teki pohjatyötä nyt käsillä olevaa teosta varten. Hän osallistui dramaturgian opintojen lopuksi Kirjoittajan varjo -nimiselle kurssille ja teki opinnäytteen, jonka pohjalta hän jatkoi kirjailijan työn tutkimista kaiken muun kirjoittamisen ohessa. Kirjassaan Antaumuksella keskeneräinen Peura tulee kertoneeksi, kuinka hänestä tuli kirjailija. Hän pohtii myös tunteita, varsinkin sellaisia kielletyiksi miellettyjä tunteita kuten kateus tai häpeä. –KAIKKI IHMISET ovat joskus kateellisia, ja tuntevat siitä häpeää, Peura sanoo. Vaikka esikoiskirja oli avoimuudessaan ja suoruudessaan täysosuma, Peura alkoi tietoisesti opetella itsesensuurin nujertamista. Kirjansa esipuheessa hän kertoo ymmärtävänsä, että kirjoittaminen on paljastavaa ja siihen liittyy valtava määrä häpeää. –Häpeä kuuluu asiaan ja se on vain hyväksyttävä. En tiedä pääsenkö siitä koskaan kokonaan eroon, hän sanoo. Myös yksityiselämässään Maria Peura on valmis tarttumaan ongelmiin ja hakemaan ulkopuolista apua heti, jos siltä tuntuu. –En halua ylläpitää vaikenemisen kulttuuria, jossa kulissien pitää näyttää hyviltä, vaikka niiden sisällä olisi paha olla, hän sanoo. –VÄLILLÄ SYNTYI halu kirjoittaa omaelämäkertaa, mutta sen aika on korkeintaan 20 vuoden kuluttua, Peura kuvailee Antaumuksella-kirjan työstämistä. Mukana on kuitenkin paljon Maria Peuran elämää, mutta vain siltä osin kuin se liittyy kirjailijaksi tulemiseen ja kirjailijan työhön. Kirjassa on katkelmia sekä Peuran päiväkirjoista että työpäiväkirjoista. Työpäiväkirjoissa seurataan Kuka? Maria Peura Pellossa 1970 syntynyt kirjailija. Asuu Porvoossa, perheeseen kuuluu puoliso ja kaksi lasta. Valmistui dramaturgiksi Teatterikorkeakoulusta (vuosi?). Tuotanto: Näytelmä Suennälkä (2000), romaani On rakkautes ääretön (2001), lastenrunoja Mimmi Moun ilotaika (2004), romaanit Valon reunalla (20059 ja Vedenaliset (2008) sekä tietokirja Antaumuksella keskeneräinen (2012). En halua ylläpitää vaikenemisen kulttuuria, jossa kulissien pitää näyttää hyviltä, vaikka niiden sisällä olisi paha olla. A Kirjoittaminen on aina ollut minulle suuren mielihyvän lähde. Nykyään pyrin tietoisesti siihen syvän tyytyväisyyden tilaan, jossa lapsuudessani kirjoitin. A vuonna 2008 ilmestyneen Vedenaliset-romaanin prosessia. Lukija pääsee tutustumaan katkelmittain myös eri versioihin, ja saa huomata, kuinka teksti muuttuu toiseksi. Maria Peuran kirjailijan ammatin lähtökohta on lapsuudenkodissa Pellossa, jossa molemmat vanhemmat lukivat paljon. Peura arvelee, että kodilla on ollut suuri merkitys. Hän oppi kirjoittamaan 4-vuotiaana ja yritti jo silloin sepitellä tarinoita, 6-vuotiaana hän kirjoitti ensimmäiset päiväkirja- Maria Peura valmistautui tapaamaan kirjallisuuden ystäviä Rovaniemen Suomalaisessa kirjakaupassa tiistaina. merkinnät. Koululaisena Marialla oli kaksi ainevihkoa, kouluvihko ja kotivihko. Jälkimmäistä ei opettaja lukenut ja Maria keksi myös aiheet itse. –Lukioiässä heittäytymisen kyky katosi ja tuli tarve peittää asioi- ta. Tekstit ovat teennäisiä ja jopa vastenmielisiä nyt luettuna, kirjailija kuvailee. Jotain tuli tilalle. Hän ryhtyi pitämään unipäiväkirjaa, josta ammensi hieman villimpää tavaraa teksteihin. –KIRJOITTAMINEN on aina ollut minulle suuren mielihyvän lähde. Nykyään pyrin tietoisesti siihen syvän tyytyväisyyden tilaan, jossa lapsuudessani kirjoitin. Se onnistuu, kunhan raivaan häiriötekijät ympäriltäni, kirjailija summaa. Kulttuuri O13 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 M ONIPUOLINEN otos pohjoismaista nykytaidetta on esillä Turun taidemuseossa. Déjà vu – nykytaidetta Malmön taidemuseon kokoelmasta -näyttelyssä on esillä 28 teosta 20 eri taiteilijalta, mm. Carl Hammoudin töitä. Näyttelyn töihin kuuluu maalauksia, valokuvia ja installaatioita. Malmön kokoelma on suurimpia pohjoismaisen nykytaiteen kokoelmia. myös häpeä B RITTILAULAJA Adelen levy 21 sinnittelee sitkeästi Yhdysvaltain albumimyynnin ykkösenä. Vuosi sitten julkaistu pitkäsoitto viettää jo 18:tta viikkoa listan paalupaikalla. Saavutuksen arvoa nostaa sekin, että tämän viikon listalle saapui monta suosittujen artistien albumia. Tiukimmin Adelen ohi yritti kantritähti Tim McGraw levyllään Emotional Traffic, mutta hänkin sai tyytyä listan kakkossijaan. Amazon julkaisee Lehtolaisen Kalliot RAIJA SUOPAJÄRVI STT Yhdysvaltalainen jättikustantamo Amazon Publishing on ostanut Leena Lehtolaisen Maria Kallio -sarjan ja Henkivartija -trilogian. Ensimmäiset osat Maria Kallio -sarjasta ilmestyvät Pohjois-Amerikan markkinoilla jo tänä vuonna kirjailijan ympärille rakennetun markkinointikampanjan saattelemana. –Lehtolainen on tiettävästi ensimmäinen suomalainen kirjailija, jonka maailmanlaajuiset englanninkieliset julkaisuoikeudet Amazon on ostanut, iloitsee kirjailijan ulkomaanoikeuksia edustava kirjallisuusagentti Elina Ahlbäck. Kaikkiaan Lehtolaisen käännösoikeuksia on myyty 25 maahan. Erityisen suosittuja hänen dekkarinsa ovat Saksassa. Edellisessä viikonvaihteessa Peura vieraili Kemissa Pohjois-Suomen kirjailijapäivillä. Jotta ei tulisi häirityksi, kirjailija on laatinut muutamia sääntöjä. Tärkeimpiin kuuluu sääntö internetin käytöstä; sinne ei mennä aamulla, vaan vasta illalla, kun kirjoittaminen on päät- tynyt. ”Lehtien ja kirjojen lukeminen ei koskaan aiheuta samanlaista ahdinkoa kirjoittamiselle kuin netti”, Peura kirjoittaa. Facebook ei ole hänelle ongelma. –Se ei palvele luovuutta eikä anna kirjailijantyöhön mitään lisää. En tee sinne päivityksiä, koska yrittäisin kuitenkin kirjoittaa nokkelasti. En halua antaa oivalluksiani facebookille. –Mieheni on perustanut minulle äskettäin fanisivut. Niitä on kiva seurata, koska ei tarvitse itse tehdä päivityksiä. Leena Lehtolainen pääsi Amazonin listoille. Tammi julkaisee Henkivartija -trilogian viimeisen osan Paholaisen pennut elokuussa. O14 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Rakas Äitimme, Mummomme, Anoppimme Vieno Vilhelmiina NYY o.s. Elf *4.12.1922 Alatornio †27.1.2012 Keminmaan tk Kaipauksella muistaen Tauno ja Helena Seija ja Martti Tuula ja Veikko Ritva ja Severi Arja ja Markku Ritva-miniä muut sukulaiset ja ystävät Soi hiljaa kaipuun tuuli surun kannelta soitellen. Elon kultaiset säikeet kutoen korukankaaksi muistojen. Koti tyhjyyttä tuntee, ero Sinusta äiti on vaikeaa. Isän vierelle saatamme sinut nukkumaan. Kiitos kaikesta. Enkelit valkeat taivaalta tuolta, pitäkää mummosta hyvää huolta. lastenlapset viidessä sukupolvessa Rakkaamme siunataan Keminmaan kirkossa perjantaina 10.2.2012 kello 12.00. Hautauksen jälkeen muistotilaisuus seurakuntatalolla, jonka täten ystävällisenä kutsuna ilmoitamme. Kiitos kaikille Äitiämme hoitaneille. Rakkaamme Ritva Margit SEITAJÄRVI Rakas puolisoni, Isämme ja Pappamme Risto Johannes RAUTIAINEN s.11.8.1944 Kemi k.18.1.2012 Kemi Rakkaudella kaivaten Terttu Päivi ja Jaakko perh. Kirsi ja Jukka perh. Kimmo ja Mirkka perh. Tero ja Teija Äiti Anna-Liisa -sisko perh. Ritva-sisko perh. Kari-veli muut sukulaiset ja ystävät Ei suurempaa rakkautta Ei lujempaa ystävyyttä Ei lämpimämpää syliä, jäljellä suunnaton kaipaus näkemiin rakkaani viimeiseen aamuun näkemiin rakkaani hiljaisille niityille kaivaten ja ikävöiden Terttu Talvimetsään hiljaa pappamme kulkee, metsä luminen syliinsä hänet sulkee, ja lumi vaippaan kietoo maan, rauhaan ja tuulen havinaan. Askel on keveä, ei jälkiä jää, nietokseen vaipuu hiljaa pää. Meiän pappaa syvästi kaivaten Krista ja Ville Mikko ja Annileena Emma ja Inka Rakkaamme on haudattu läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta ja muistamisesta. o.s. Lumpus *3.12.1933 †18.1.2012 Rakkaudella muistaen Paavo Sauli ja Päivi perh. Paula ja Reijo perh. Asko ja Vappu perh. Kaisu ja Kimmo perh. veli perheineen sekä muut sukulaiset ja ystävät Levolle lasken Luojani, armias ole suojani, jos vuoteeltain en nousisi, taivaaseen ota tykösi. (Äidin iltarukous) Rakkaamme on siunattu läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta. Kiitämme myös lämpimästi Pellon terveyskeskuksen ja kotisairaanhoidon henkilökuntaa äidin hyvästä hoidosta. Veljemme, setämme ja enomme Veli Veikko SAUKKORIIPI *9.1.1933 †23.1.2012 Aina ei voi tietää onko aikaa paljon vai vähän, yht’äkkiä vain huomaa, se päättyikin tähän. Kun sammuu sydän läheisen on aika surun hiljaisen. Kaipauksella muistaen Rakkaamme *18.06.1925 Kemin mlk †07.01.2012 Keminmaa Tallentakaa menneen parhaat muistot, muiden olla antakaa. Kuin ennen, voimissani, te minut muistakaa. Rakkaudella muistaen ja kaivaten Eila Kaisa ja Jouko Aino Varpu lastenlapset perh. lastenlastenlapset sukulaiset ja ystävät Siunaus toimitettu läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta. Kiitos myös Kallinrannan ja Terveyskeskuksen henkilökunnalle. Raimo Risto RAVANDER *28.2.1939 Kemi †17.1.2012 Keminmaa Kaivaten Helena ja Antero Aino ja Antti Jouni sisko ja veli perheineen muut sukulaiset ja ystävät Olen siirtynyt rauhaan lempeään, silti teidän olen, lähellenne jään. Tallentakaa menneet parhaat muistot, muiden olla antakaa. Kuin ennen voimissain te minut muistakaa. Aila Meriluoto Siunaus toimitettu läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta. Kiitos myös L-PKS:n teho-osaston ja 5B:n henkilökunnalle isämme hyvästä hoidosta. Rakkaamme Mirja Kyllikki KINNUNEN o.s. Kristo *30.4.1923 Alatornio †28.1.2012 Tornio Niin väsyneenä loppumatkan kuljit, uneen rauhaisaan sä silmät suljit. On hiljaisuus ja suru sanaton, mutt´ tiedämme – sun hyvä olla on. Rakkaudella muistaen Erkki Jari, Heli ja Anni Ritva ja Martti Satu, Pasi, Henni ja Senja Sami ja Mari Katri ja Perttu siskot ja veljet perheineen sukulaiset ja ystävät Ystävällisenä kutsuna ilmoitamme, että rakkaamme siunataan Alatornion kirkossa pe 10.2.2012 klo 14, jonka jälkeen muistotilaisuus Parasniemen srk-talolla. Adressien asemesta pyydämme kartuttamaan muistorahastotiliä FI5547300010076411. Varat lahjoitetaan Tornion kotipalvelulle. siskot ja veljet sisarusten lapset perh. sukulaiset ja ystävät Ystävällisenä kutsuna ilmoitamme, että veljemme siunataan Pellon kirkossa 11.2.2012 klo 14.00. Hautauksen jälkeen muistotilaisuus seurakuntakodilla. Yrjö Aadolf OINAS Rakkaamme Rakkaamme Henry Kalevi ILMASTI *11.1.1933 Liperi †27.1.2012 Pello Rakkaamme Pekka Antero KATISKO *27.7.1936 Ylitornio †19.1.2012 Ylitornion terveyskeskus On kipu, sairaus, kyyneleet sun kohdaltas ohi kaikki tää. Leposi olkoon rauhaisaa. Elät aina muistoissamme Kiittäen ja kaivaten veli perheineen sisko perheineen sisarusten lapset perheineen muut sukulaiset ja ystävät Siunaus toimitettu läheisten läsnä ollessa. Kiitos osanotosta. Lämpimät kiitoksemme palvelukoti Pihlajarinteen ja Ylitornion terveyskeskuksen henkilökunnalle Pekan hyvästä hoidosta. Kotitie hiljainen odottaa nyt turhaan tuttua kulkijaa. Ovat ahkerat kädet rauenneet ja päättyneet arkiset askareet. Me katsomme jälkiä kättesi töiden muistaen, kiittäen, ikävöiden. Rakkaudella kaivaten Eila Pentti ja Phon Hannamari, Maijaleena ja Onni Pekka ja Tarja Satu Maria Juhani, Tarja, Vili ja Huugo Marja ja Jari Ella ja Eki veli perheineen, siskot sekä muut sukulaiset ja ystävät Ystävällisenä kutsuna ilmoitamme, että rakkaamme siunataan Pellon kirkossa sunnuntaina 12.2.2012 klo 13.00. Muistotilaisuus seurakuntakodilla. O15 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Rakkaamme Pentti Valtteri OILIALA *30.7.1917 †31.1.2012 Rakkaamme Rakkaudella appea, isoisää ja isoisoisää muistaen Hannu Niko, Sulakshana ja Sofia Karri Hyvän ihmisen muisto miten mieltä se lämmittää, miten aina sen soinnusta sieluun sävel pieni soimaan jää. Ystävällisenä kutsuna ilmoitetaan, että siunaus toimitetaan Peurasaaren kappelissa lauantaina 11.2.2012 klo 14.00, minkä jälkeen muistotilaisuus Kemin seurakunnan juhlahuoneistossa. Rakkaamme Erkki Kalevi KANGASNIEMI Ari Juhani SALMINEN *13.9.1957 †10.1.2012 Kaivaten Ulla Niina ja Pasi Noora ja Santtu äiti ja isä Jukka-Pekka, Minna ja pojat sukulaiset ja ystävät On tuska, sairaus, kyyneleet nää sun kohdaltas ohi kaikki tää. Nyt aurinko kirkas ja lämpöinen on paistava sulle ikuinen. Siunaus toimitettu läheisten läsnä ollessa. Kiitos kaikille Aria hoitaneille ja muistaneille. *4.1.1938 Alatornio †22.1.2012 Tornio Kaivaten Anja Arto Vesa Juha ja Kaarina Essi ja Joonas Sisarukset perheineen Muut sukulaiset ja ystävät Hiljennyt on sydän kallis, sammunut on katse hyvä. Lepää käsi apuun valmis, meille jäi vain suru syvä. Siunaus toimitettu läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta. Kiitos Erkin hoitoon osallistuneille. Rakkaamme Tommi Petteri LEPPÄNEN *6.4.1971 Ylitornio †15.2.2012 Tornio Herra on antanut meille elämän, Hänen kädessään on myös lähtömme hetki. Rakkaudella Tommia muistaen äiti Tiina ja Ville-Aleksi sukulaiset ja ystävät Tommi on siunattu läheisten ja ystävien läsnä ollessa. Lämmin kiitos kaikille jotka muistivat meitä suuressa surussa. Tulehdukselliset suolistosairaudet yleistyvät rajusti Vaiva: Jatkuva ripuli tekee potilaiden arjesta piinallista STT, ANNUKKA KOSKELA Yhä useampi suomalainen kärsii sairaudesta, joka tuntuu hieman samalta kuin jatkuva stressivatsa. Ulostuskertoja tulee tosin pahimmassa tapauksessa yli parikymmentä päivässä. Myös yöllä on herättävä. Joskus pidättäminen on niin vaikeaa, että vessaan ei ehdi ajoissa. Tulehdukselliset suolistosairaudet eli IBD-sairaudet ovat yleistyneet Suomessa rajua vauhtia parinkymmenen viime vuoden aikana. Uusia diagnooseja tehdään 2000 vuodessa. Kun kansansairauden rajana pidetään 50000 sairastunutta, IBD-sairauksia potee tätä nykyä lähes 40000 ihmistä. –Yleistymisen syytä ei vielä tiedetä. Kyseessä täytyy olla jokin tekijä elinympäristössä, sillä pelkillä perintötekijöillä ei näin nopeaa lisääntymistä voi selittää, sanoo erikoislääkäri KaijaLeena Kolho Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä. IBD-sairaudet eli Crohnin tauti ja haavainen pak- Palvelemme hautakiviasioissa päivittäin klo 9.00–21.00 Rakkaamme Äitimme ja mummomme Seppo Ilmari MANNINEN Eeva Irene PELTONEN *20.3.1952 Helsinki †12.12.2011 Oulu Ota hänet vastaan rantaan suuren rauhan maan. Ota hänet vastaan kotisatamaan. Kaipauksella muistaen Äiti Veli perheineen Sukulaiset ja ystävät Rakkaamme on siunattu Oulussa läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta suruumme. o.s. Paajala *29.6.1924 †22.1.2012 Kaivaten Leo perheineen Inkeri perheineen Antero perheineen Hannu perheineen Matti perheineen Hetkenä yön hiljaisen tuli luoksesi rauha ikuinen. Haudattu lähimpien läsnä ollessa. Kiitos osanotosta. Lämmin kiitoksemme Teille kaikille, jotka kunnioititte rakkaamme Tyyne Maria Erholtz’in Lämmin kiitos kaikille, jotka kunnioititte rakkaamme Nanni Lyydia Juuson muistoa ja otitte osaa suruumme. Kiitos kaikille äitiä hoitaneille. Omaiset muistoa ja olitte tukemassa meitä suuressa surussamme. Kiitos myös hoito- ja huolenpito Eloilonan, kotipalvelu Annikin, Villa Havanan ja L-PKS:n henkilökunnalle äitimme hyvästä hoidosta. Puoliso ja lapset HAUTAKIVET SUORAAN VEISTÄMÖLTÄ ILMAN VÄLIKÄSIÄ sis. kaiverrus, kultaus, alk. 250€ aluskivi ja rahti Ajo-ohje: käänny moottoritieltä Alaraumon rampista ylös ja heti oikealle, heti seuraavasta vasemmalle, aja 500 m ja tulet Antinsaarentien risteykseen, ensimmäinen piha oikealla ja olet perillä. Kiviveistämö LAPIN MUISTOMERKKI OY Antinsaarentie 156, 95440 Kyläjoki, Tornio P. 016-449 999 tai 040-777 7530 www.lapinmuistomerkki.fi ”Sinun tukenasi surun kohdatessa” susuolitulehdus aiheuttavat jatkuvan ripulin ja pidätysvaikeuksien lisäksi esimerkiksi vatsakipuja, väsymystä, laihtumista ja joissakin tapauksissa kuumeilua. Mitä laajempi tulehdus suolessa on, sitä monimuotoisempia oireet saattavat olla. KOSK A IBD-sairaudet yleistyvät nomenomaan länsimaissa, sairauksien syitä selvitettäessä on tarkasteltu esimerkiksi aiempaa puhtaampaa elinympäristöä. Yhden teorian mukaan immuunivaste ei kehity normaalisti, jos lapsuudessa ei altistuta riittävästi vieraille eliöille. –On tapahtunut samaan aikaan muutoksia sekä ruokavaliossa että taudinaiheuttajissa, joille altistumme. Yleensä tauti puhkeaa 20–30-vuoden iässä. Oireita on Kolhon mukaan ollut yleensä yli puoli vuotta ennen varsinaista diagnoosia. –Valitettavasti ei voida sanoa, että esimerkiksi muuttamalla ruokavaliota olisi turvassa. Sairauden alkuvaihetta ei tunneta, eli ei tiedetä niin sanottua lievää Mistä kyse Putoaako paino, koskeeko vatsaan? Nämä voivat olla merkkejä tulehduksellisesta suolistosairaudesta: Ulostamisen tarvetta on yli viisi kertaa päivässä Pidättäminen on vaikeaa Myös yöllä täytyy herätä vessaan Löysän ulosteen mukana tulee verta, ei pelkkiä veriviiruja Tahaton laihtuminen sekä vatsakivut astetta, jolloin taudin voisi pysäyttää. IBD-sairauksiin ei ole parantavaa hoitoa, mutta oireita voidaan hillitä lääkkeillä. Oirevaiheet ja rauhallisemmat vaiheet vaihtelevat. Potilaan arkea hankaloittaa, että oirevaiheen ennustaminen on mahdotonta. –Silloin kun tauti on rauhallisessa vaiheessa, potilaat elävät ihan normaalia arkea. Oireiden leimahdusvaiheen takia saattaa tulla paitsi paljon työ- tai koulupoissaoloja myös mielialaoireita. Outo kuumeilu yhdistyi lopulta Crohnin tautiin STT Kuudesluokkalainen poika alkoi kuumeilla oudosti. Ruumiinlämpötila jojoili: illalla noussut kuume oli aamuksi laskenut. Seuraavana kesänä poikaa käytettiin yhä lisääntyneen kuumeilun vuoksi toistuvasti sairaalassa, mutta verikokeista ei löydetty mitään. –Koska tehtiin paljon kokeita, ajateltiin varmaan helpommin, että kyseessä on joku ohimenevä vaiva, vaikka hemoglobiini oli alhainen ja tulehdusarvot koholla, kertoo pojan äiti. Vatsakivut alkoivat 14-vuotiaana. Pari viikkoa kestäneen ripulin jälkeen sairaalan päivystävä lääkä- ri keksi, että suolisto pitäisi tutkia. Ulostenäyte paljasti hyvin korkeat tulehdusarvot, ja 15-vuotiaana pojalla diagnosoitiin Crohnin tauti. –Tunnistaminen vaikeutuu, jos etsitään vain Crohnin taudille tyypillisiä ripulioireita. Pojallani vatsaoireet alkoivat vasta, kun hän oli sairastanut noin vuoden verran. Koska jatkuvaa ripulia ei kehittynyt, pojan sairaus näkyi vessassa ravaamisen sijaan enemmän muun hyvinvoinnin heikkenemisenä. Diagnoosin saamisen jälkeen löytyi sopiva lääkitys, tosin vasta kokeilujen jälkeen. Poika on ollut oireettomana pari vuotta. Kauppakatu 8, 94100 Kemi 040 86 91 833 * Päivystys 24h www.hautauspalveluvaisanen.fi Hautaustoimisto & Pitopalvelu N. Hannu Ky Kauttamme kaikki hautausalan palvelut, myös perunkirjoitukset. Perinteiset hautaustoimistopalvelut Palvelemme Puuluodossa Ahtaajankatu 4, 95470 TORNIO 0400-532 271 kaikkina aikoina, www.pitopalveluniina.fi Kemintie 11, 95420 Tornio Puh: 040-84 33 558 * Päivystys 24 h. www.tlhautauspalvelu.fi Tornion Hautauspalvelu O16 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Yhdessä Päivän vitsi Mikä osasto: Pohjolan Sanomien ja lukijoiden kohtauspaikka Puhelinnumero: 010 665 6451 Faksi: 010 665 6300 Sähköposti: [email protected] Onko juhlat tiedossa? Kerro meille, kuka täyttää pyöreitä vuosia Menot: Lehdessä ja verkossa julkaistaan ilmestymispäivän tapahtumia Menot tänään -palstalla. Teksti on toimitettava kolme päivää ennen julkaisua osoitteeseen Pohjolan Sanomat/Menot, Sairaalakatu 2, 94500 Kemi tai sähköpostilla yllä olevaan osoitteeseen. Pikku-Juho ryntäsi äitinsä luo kyyneleet poskilla. ”Äiti äiti”, Juho parkui, ”Isä löi vasaralla sormeensa!” ”Mikä itkun aihe tuo nyt muka on”, äiti ihmetteli, ”Ennemmin minä sinuna nauraisin.” Juho vastasi: ”Niin minä nauroinkin ensin!” Lähetä oma vitsisi osoitteella [email protected] Sydämen ja uskon kieli Saamelaiset: Kirkossa tärkeä kuulla omaa äidinkieltä, myös saamenkielisiä tekstejä tarvitaan Johanna Sarriola Saamelaisten ja Suomen evankelisluterilaisen kirkon yhteiseen historiaan mahtuu kipeitä ja arkoja asioita. Niitä, sekä nykyhetkeä ja tulevaa pohdittiin kulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa järjestetyssä seminaarissa. Oulun yliopiston Giellagas-instituutin professori Veli-Pekka Lehtola muistuttaa, että saamelaisasioista on keskusteltu myös aiemmilla vuosisadoilla kirkon piirissä. Näkemykset ovat vaihdelleet valtakulttuuriin sulauttamisesta vähemmistön oikeuksia puolustavaan. Lehtolan mukaan pääongelmana on ollut johdonmukaisen politiikan puute. Osa papeista on halveksinut saamea ja saamelaistan perinteitä ja osa puolestaan opetellut kielen. PUHEENVUOROISSA toistui, miten tärkeää on kuulla kirkossa omaa äidinkieltä. Tarvitaan myös hengellisiä tekstejä saameksi. Kirkolta perättiinkin konkreettista tukea kielen ja kulttuurin ylläpitoon. SamiSosterin toiminnanjohtaja Ristenrauna Magga tiivistää, että oma kieli tuo turvallisuutta ja kirkolliset asiat ovat monelle saamelaiselle luonnollinen osa elämää. Hän muistuttaa, että teot ratkaisevat, ei pelkkä anteeksipyyntö. –Kirkko voisi toimia esimerkkinä saamelaisten aseman ja yhdenvertaisuuden kohentamisesta yhteiskunnassa. Ilman resursseja ei tapahdu mitään. Esimerkiksi Enontekiön seurakunta tarvitsee rahaa voidakseen palkata työnte- kijöitä. Uusi saamelaiskäräjien edustaja, Helsingissä asuva Pirita Näkkäläjärvi kertoi, millaista on elää saamelaisena Suomen saamelaisalueen ulkopuolella. Hengellisen ja muun kulttuurin ylläpito on hankalaa, kun luontevia kielenkäyttöympäristöjä on vähän. –65 prosenttia saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella, alle 10-vuotiaista jopa 70 prosenttia. Miten heille käy, kun ympäriltä puuttuu vahva kulttuuri? Näkkäläjärvi ehdottaa, että yksi keino on kaksikieliset jumalanpalvelukset. –On erityistä, että kuulee omaa kieltä jumalanpalveluksissa. Saamenkieliset virret kantavat kulttuuriperinnettä eteenpäin ja vievät kokemuksissa läheisten luo. INARIN KIRKKOHERRAN Jouko Lepistön mukaan seurakunnassa on vuosien saatossa käännetty ja painatettu sekä hengellistä että muutakin saamenkielistä materiaalia. –Inarissa on yritetty järjestää kerhotoimintaa ja saamenkielisiä rippikouluja, mutta niihin ei ole tulijoita. Vaihtoehtona voisi olla seurakuntien välinen yhteistyö, Lepistö esittää. Näkkäläjärvi toteaa, että jos nuoria ei kiinnosta nykyinen toiminta, täytyy kehittää uutta. Kirkko voisi vaikkapa julkaista saamenkielistä musiikkia. Arkkipiispa Kari Mäkisen mukaan seminaari on tuonut näkyväksi saamelaisen todellisuuden kirkossa. –Vastauksia on nyt hapuiltu, mutta olisi kohtuutonta odottaa heti valmiita ratkaisuja. Ristenrauna Magga kertoi arkkipiispa Kari Mäkiselle, että kirkon työntekijöiden korvia ja olkapäitä tarvitaan kuunt Mikä? Fakta Saamelaiset kirkossa Seminaarin tarkoituksena oli käsitellä Suomen evankelisluterilaisen kirkon ja saamelaisten suhdetta historian kuluessa sekä tarkastella tämän päivän tapahtumia ja luoda katsaus tulevaisuuteen. Sovintoseminaariksikin kutsutun tapahtuman tarkoitus oli toimia sillanrakentajana kirkon ja saame laisuuden välillä. Mukana myös arkkipiispa Kari Mäkinen ja Oulun piispa Samuel Salmi. Järjestäjinä Oulun hiippakunta yhteistyössä Inarin seurakunnan, saamelaiskäräjien, SamiSosterin, kirkkohallituksen ja Giellagas-instituutin kanssa. Oulun piispa Samuel Salmi pyysi saamelaisilta anteeksi Yhdessä O17 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Posti on tuonut nettisivuilleen apurin, jolla löytyy asiakkaan toiveiden perusteella paras postitusratkaisu kirjeille ja paketeille. Asiakas voi vertailla eri toimitustapoja keskenään ja löytää helposti etsimänsä tiedon, vaikkapa mitä kirjeen tai paketin postittaminen kotimaahan tai ulkomaille maksaa. Paketti postiin Suomen vuoden 2011 kauneimmaksi poptähdeksi on verkossa julkaistavan viihdelehti Staran nettiäänestyksessä valittu Chisu. Vuotuinen Miss Pop -kisa oli tällä kertaa tiukka, sillä Anna Abreu jäi vain niukasti kakkossijalle. Chisu sai annetuista liki 40 000 äänestä 25 prosenttia ja Abreu yhden prosentin vähemmän. Kolmanneksi kauneimmaksi poptähdeksi rankattiin Suvi Teräsniska. Kärkiviisikon täydensivät soolouralle siirtynyt Erin ja Haloo Helsinki -yhtyeen laulaja Elli. Aiempina vuosina kisaa on hallinnut Jenni Vartiainen. PEKKA AHO Hunteerinkiä Hannu Lantto Etikettiä S on kuulemi yksi syöttölä- elikkä ravintolakettinki hunteeranu, että het halvaava kirjottaa semmosen etikettiläpyskän kläpile. Katto, son semmonen papperiknippu, missä neuvvothaan kunka kläppien häätys olla ja käyttäytyä ravintelissa ko ovvat vanhemitten kansa syömässä. Että pikkusenkhaan olisit ihmisiksi, eikä pillais toisten syöntiä sillä ilmanaikhaisella huutamisella ja mesoamisella. Soma homma. Jo son vain paikahlaan, että kläpikki jo pienestä asti opetethaan ihmisten tavoile. Ennen aikhaanhan sitä kläppien hääty istua hiljain loukossa ko aikuset porisit. Ja jos sattu olehmaan pikkusenkhaan kaukasemmat viehraat, nuin ettei krannit elikkä muut väärtit, vasta se hääty hiljain olla. Kohta tohtinu hengittääkhään kunnola. Eikä ollu ravintohlaan asiaa, ei vain, ei ennen ko vasta väärenetyilä papperila ko oli jo korsto. VÄÄRTI OLI ollu joulun aikhoin reissussa, pikkusen färia naahmaan kerräämässä ja muutenki kroppaa ahavoittamassa ja friskaantumassa, ulkomaila. Positte, että ko het menit illala Olispa ol- risi pikkusen fiinimästi syöhmään, se lu mulla- hällä pisti silhmään se kläppien Pikkuset hulliaiset olit ki etiketti- homma. istuhneet tyyrevännä toolilansa, vihko perseplakkaris- jalat pöyälä ja tillaihleet kyyppasa, olisin sieltä vilkas- rilta juotavaa. Aikuset kyyppaolit laukottahneet sölkä su, että se kastike oli riäijjät vääränä kläpile mehuja ja limosalaathiin eikä jääteh- naatia ja muita sokkerijuomia. Ja kläpit olit olheet ko Euroopan löön. omistajat! O’Herratun aika! Kyllä siinäki olis pitäny lyä aikusille etikettivihkosta kouhraan ja kiehrään! Sunkhaan se kläppien vika ole, kyllähän net tehettävä mitä päähän pälkähtää, vanhemitten se pitäs kousi pittää. A MUTTA KYLLÄ se semmonen etikettipapperi olis ollu ennenki hyä. Ettei olis tarttenu kaikkia opetella rankiman kautta. Mie ko ensimäistä kertaa pääsin Ruottin laivala käyhmään ko olin jo piirua vaile kahenkymmenen, sunkhaan mie käsittänny vähhääkhään kunka solis häätyny pelata. Menin seisohvaan pöythään ja ihmettelin, että samala hinnala saapii syä niin paljon ja kauon ko vain kehtaa. No, kaikki meni mallihleen siihen saakka ko se mie lähin hakheen jälkiruokaa. Ryökäle viekhöön, sattu vielä olheen jäätelöä! Sunkhaan sitä kotona saanu ko sillon ko sattu käyhmään tähelisempiä viehraita, nuin jos sattu jäähmään. Älästä huoli, mie lastasin sen kipon täythöön jäätelöä ja havattin, että siinähän on siihen kastikettaki. Kaajoin riskisti kastiketta pääle ja alon vetehleen annosta ääntä kohin. Ihmettelin sitä karvasta makua, mutta hunteerasin, että molen niin kööpö, etten mole siihen olleutunnu. Olispa ollu mullaki etikettivihko perseplakkarissa, olisin sieltä vilkassu, että se kastike oli salaathiin eikä jäätehlöön. telemaan ja auttamaan vaikeiden asioiden käsittelyssä. Piispa Samuel Salmi: Kirkko tehnyt väärin Oulun piispa Samuel Salmen mukaan kirkon on nyt aika sanoa joistakin asioista saamelaisten suhteen, että se on tehnyt väärin. Salmi pyysi kirkon nimissä anteeksi 1930-luvun kansallissosialismista vaikutteita saanutta rotututkimusta, joka kohdistui saamelaisiin. Tuon ajan etniset tutkimukset nöyryyttivät saamelaisia ja aiheuttivat juopaa kirkon ja saamelaisten välille. Toinen anteeksipyydettävä asia Salmen mukaan on se, miten kirkko on suhtautunut saamen kieliin. –Viranhaltijoiden asenne on vaikuttanut suuresti siihen, millainen asema saamella on ollut. Seuraukset ovat kantaneet alueen ihmiset, kun heidät on hengellisessä elämässä erotettu sydämen kielestä. Salmen mukaan seminaarissa esille nousseet toiveet kirkkoa kohtaan otetaan käsittelyyn ja niitä on tarkoitus viedä käytäntöön. –Seminaari on alku prosessille, joka puhdistaa pöytää menneisyyden taakalta ja säteilee muuallekin yhteiskuntaan. Vauvat Tyttövauvat 31.12. Sini Sorrille ja Samuli Nikulalle Tornioon. Isosisko Saaga. 11.1. Erika ja Matias Tapojärvelle Tornioon. 18.1. Susanna Hastille ja Kimmo Säpille Tornioon. Poikavauvat 8.1. Tiia-Marleena ja Toni Kronbäckille Kemiin. Isosisko Sofia Kronbäck. 17.1. Marita Sarvi-Koskenniskalle ja Janne Koskenniskalle Tornioon. 19.1. Laura Lindqvistille ja Henri Enbuskelle Tornioon. 21.1. Minna Alamäelle ja Juha Kuusiratille Tornioon. Isoveli Ronny, 4v. O18 Menot Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Hyppy Hongkongin huumetyöstä Tornioon ei ollut vaikeaa SARI PELTTARI-HEIKKA Lappiin: Kuvan pariskunta haaveilee Hettaan muuttamisesta Sari Pelttari-Heikka Sirpa ja Ilpo Kuva ovat työurallaan katsoneet sosiaalityötä monelta eri kulmalta. Järvenpään sosiaalisairaalasta alkanut taival vei heidät vuosikymmeneksi lähetystyöhön narkomaanien keskelle Hongkongiin. Piispa Olavi Rimpiläinen houkutteli Ilpo Kuvan perustamaan Suojapirttiä Tornioon vuonna 1985, eikä pariskunta ole katunut muuttopäätöstään Lappiin. –Suojapirtin alkuvaiheessa mietin sinne jopa tiivistä Minnesota-mallin mukaista hoitoa yhdessä hengellisyyden kanssa. Puolitoista vuotta siinä työssä meni ennen siirtymistä kaupungin koulukuraattoriksi. Päihdetyö vaihtui perheiden ja nuorten kanssa tehtäväksi sosiaalityöksi, Ilpo Kuva kertoo. Sirpa Kuva tuli Tornioon sosiaalitarkkaajaksi, joka teki kaikkea lastensuojelutyöstä toimeentulohakemuksiin. Vajaan kolmen vuoden kuluttua hän siirtyi perhetyöhön Alatornion seurakuntaan. Reilun vuosikymmenen aikana alueen perheet tulivat tutuksi ja vieläkin hän törmää eri puolilla entisiin äiti-lapsi-piiriläisiin. –Perhetyö oli hyvin rikasta aikaa, jossa kohtasi ihmisiä eri yhteiskuntaluokista. Siirtyminen takaisin kaupungin töihin A-klinikalle oli eräänlainen paluu kotiin, vaikka asiakaskunta vaihtuikin, Sirpa Kuva sanoo. Sosiaalityön monialaisuus on Sirpa ja Ilpo Kuvan mukaan ollut heidän onnensa. He ovat vuosien aikana vaihtaneet keskenään työ- Sirpa ja Ilpo Kuva ovat luontoihmisiä, jotka nauttivat koiriensa kanssa lenkkeilystä. Varri ja Peetsi ovat saaneet nimensä saamelaismaisemista. sarkaa. Päihdetyö oli ensin Ilpon työtä ja viime vuodet se on ollut Sirpan maailmaa. VUOSIKYMMENET Torniossa ovat maailmaa kiertäneen pariskunnan mielestä olleet hyvää aikaa. Perheen lapset ovat kasvaneet pienessä kaupungissa ja saaneet samalla pysyvät juuret Lappiin. –Ikkunan takana avautuva luonto on asia, jota osaa arvostaa. Tornion ja Haaparannan läheisyys antaa omanlaista kansainvälisyyttä. Pohjoisen perheiden tilanne on ammattilaisten mielestä suhteellisen hyvä. Toki ikäluokista ja perheistä tietty osa tarvitsee tukea ja apua, mutta valtaosa perheistä voi vielä melko hyvin. Ilpo Kuva on mieltynyt kiina- laiseen klaani-ajatteluun, jossa koko suku pitää huolta ihmistä. Hän hämmästelee, miten hongkongilainen narkomaani oli ehyempi kuin suomalainen narkomaani. Osa Suomen ihmisten tilanteesta voi selittyä vahvalla kaupungistumisella, joka on jättänyt ihmiset juurettomiksi. Pohjoisessa Kuvat ovat ihmetelleet miten monet nuoret eivät ole halukkaita lähtemään kokeilemaan siipiään kauempana kotiseudultaan. Koti vetää puoleensa myös paljon ns. paluumuuttajia, jotka palaavat opiskelun jälkeen takaisin Tornionlaaksoon. SOSIAALITYÖSSÄ näkyy tänä päivänä aiempaa selvemmin rahan merkitys. Esimerkiksi päihdeasiakkaiden laitosjaksojen mitta on lyhentynyt, eivätkä ihmi- Ennen 50 vuotta sitten MARI KOUKKUL A/ARKISTO Kemi Sunnuntaihölkkä; lähtö klo 10 City 10 vuotta sitten Meneillään oleva talvi on ollut teiden ylläpitäjille työntäyteinen nopeine kelivaihteluineen. –Maanantai-aamunakin kaikki toimenpiteet ovat olleet käytössä. tämä auto oli ajautunut penkan päälle Kemin eteläpuolella. Ketkä? Sirpa ja Ilpo Kuva Sirpa on kotoisin Etelä-Pohjanmaalta Kauhajoelta ja Ilpo Mikkelistä. Sosiaalityötä he tekivät yhdessä jo 1970-luvulla Järvenpään sosiaalisairaalassa. Lähetystyössä Hongkongissa 1975-85. Muuttivat vuonna 1985 Tornioon perheen kanssa. Neljä lasta on kasvanut aikuiseksi ja sukuun on syntynyt kahdeksan lastenlasta ja yhdeksäs on tulossa. Lapsista yksi asuu Muoniossa. Ilpo Kuva jäi eläkkeelle pakolaistyön sosiaalityöntekijän työstä ja Sirpa Kuva A-klinikan sosiaalityöntekijän tehtävästä. Menot tänään Tapahtumat 4.2.1962 Kemiläinen mieskuoro Pohjan Mieslaulajat aloitti eilen neljännen vuosikymmenen. Kuoron juhlakokous pidettiin perustamispäivänä 3:ntena helmikuuta Kemin Suomalaisen Klubin huoneistossa. Kuoron nykyinen puheenjohtaja opettaja Jaakko Lohikoski toivotti kutsuvieraat ja kuoron jäsenet tervetulleiksi ja totesi, että päivälleen kolmekymmentä vuotta sitten Kemissä perustettiin Pohjan Mieslaulajat -niminen mieskuoro. Hän kuvaili muutamin sanoin kuoron perustamisvaiheita ja ilmoitti, että ensimmäisenä syntymäpäivälahjanaan kuoro saa kunniajäseneltään teoll. virk. Albin Lindroosilta puheenjohtajan nuijan. set läheskään aina pääse ajoissa hoitoon. Viivästyminen voi ajaa asiakkaan erikoissairaanhoidon puolelle, joka maksaa huomattavasti enemmän. –Esimerkkinä surullisesta kehityksestä on Suojapirtin lopettaminen, joka vei paljon hyvää ammattitaitoa mennessään, pariskunta myöntää. Vapaalle työstään jäävä pariskunta ei ole lähtemässä pois Lapista, mutta miettii vakavissaan muuttamista mökkimaisemiinsa Hettaan. –Hongkongista tullessamme luulimme tulleemme riittävän rauhalliseen paikkaan, mutta nyt Enontekiön luonto on meille rauhoittumisen paikka. Jos talo ei mene kaupaksi, niin asumme jatkossakin ainakin osan vuotta Torniossa, Kuvat tuumaavat. Lumilinna 2012 Lumilinna avoinna 9.4. saakka päivittäin klo 10–19. LumiLinnan maskotit Arttu ja Terttu tavattavissa joka päivä. Marketin parkkialueelta. Yhteisvastuulounas tänään klo Tornio 11.15–13 Kemin seurakuntakeskuksessa, Kirkkopuistokatu 11. Aineen taidemuseo avoinna ti–to Tuotto; yhteisvastuu 2012 tukee 11–18 ja pe–su klo 11–15. pienrahoitustoimintaa ja torjuu Tornionlaakson maakuntamuseo ylivelkaantumista. suljettu peruskorjauksen vuoksi. Kemin Taidemuseo la–su 11–15. Elokuvat Kemin historiallinen museo avoinna la–su 12–16. Kemin Jalokivigalei Haaparanta a leria avoinna ma– Saapasjalkakissa (ruotsiksi) s as n pe klo 9–17. –K7– 3D, klo 15 r.a Folkets n i il le ta Hus. Galleria Voima, m o us Lu Sankarikatu 12 Lisää vinkkejä netissä ara v ä B, avoinna la–su www.pohjolansanomat.fi sä 12–16. Sarjakuvat O19 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Baby Blues Sudoku Harald Hirmuinen Tiedätkö? 1) Kuinka monta laitonta maahan pyrkijää tuli Eurooppaan Välimereltä vuonna 2011? 2) Kuinka monta muuta hukkui Välimereen? 3) Kummat menestyvät Pisa-tutkimuksissa selvästi paremmin, sanomalehtiä vähän vai paljon lukevat nuoret? 4) Missä maassa oli euroalueen korkein työttömyysaste joulukuussa 2011 ja kuinka korkea se oli? 5) Entä matalin? 6) Kenestä kertoo Lauri Jäntin palkinnon vuonna 2012 voittaneen Allan Tiitan teos Sinisten maisemi- en mies? 7) Kuinka monta prosenttia Suomen bruttokansantuote kasvoi taantumavuonna 2008? 8) Suomessa oli lähes kaksi miljoonaa vapaa-ajan kalastajaa vuonna 2001 - entä vuonna 2011? 9) Mitä vuoden 1899 ilmiötä ns. valapaton viiva kuvaa? 10) Mistä voi nähdä täyden ympyrän muotoisen sateenkaaren? TIESITKÖ? 1) Yli 50000, 2) Ainakin 1500, 3) Paljon lukevat, 4) Espanjassa, 22,9 prosenttia, 5) Itävallassa, 4,1 prosenttia, 6) Maantieteilijä J. G. Granöstä, 7) 0,3 prosenttia, 8) Hieman alle 1,7 miljoonaa, 9) Suurtulvan vedenkorkeutta, 10) Lentokoneesta tai korkealta vuorelta. Edellisen ratkaisu Poju Kummat menestyvät Pisatutkimuksissa selvästi paremmin, sanomalehtiä vähän vai paljon lukevat nuoret? MEDIAMYYNTI Vaihde 010 665 011 ILMOITUSVALMISTUS 010 665 6444 [email protected] 7-päiväinen sanomalehtien liiton jäsenlehti Perustettu 1915, ISSN 9782-372X Levikki 20.070 (LT 2010) Lukijamäärä 51.000 (KMT S2010/K2011) Insanity Streak Osoite: Sairaalakatu 2, 94100 Kemi Verkkolehti: www.pohjolansanomat.fi Sähköposti: [email protected] Vastaava päätoimittaja: Heikki Lääkkölä Kustantaja: Pohjois-Suomen Media Oy JAKELUPÄIVYSTYS Alma Manun jakelualueet: Lapin lääni (pois lukien alla mainitut Itellan jakelualueet), Haaparanta, Kuivaniemi. Vain suomalaiset puhelinliittymät. ma-pe klo 6.00-11.00, la-su klo 7.00-11.00 Maksuton puhelinnumero 0800 955 166 Lehdet toimitetaan pääosin saman päivän aikana klo 11 alkaen. Itellan jakelualueet: Simojokivarsi, Kemijokivarsi, Karunki, Korpikylä, Arpela, Vojakkala, Kukkola. ma-pe klo 6.00-16.00, la-su klo 6.00-12.00 Puhelinnumero 0200 71400 Painopaikka: Alma Manu Oy, Rovaniemi ASIAKASPALVELU Tilaukset/lukijailmoitukset 010 665 6555 [email protected] Avoinna ma–pe klo 8.00-16.30 TILAUSHINNAT (sis. alv 9%) Kestotilaus: Laskutusväli 3 kk 70,31€ 6 kk 130,80€ 12 kk 258,33€ Määräaikaistilaus: Laskutusväli 3 kk 77,94€ 6 kk 149,33€ 12 kk 296,48€ Pohjoismaat: Muualle paitsi Haaparantaan lisätään tilausmaksuun 15€/kk lisäveloitus. Kestotilaus on uudistamatta jatkuva. Kestotilauksen irtisanomisen tai maksukerran muutospyynnön on oltava asiakaspalvelussamme vähintään 2 viikkoa ennen tilausjakson (maksuvälin) päättymistä. Tilaukset, osoitteenmuutokset ja tilapäiset keskeytykset on jätettävä asiakaspalveluumme viimeistään 3 arkipäivää ennen niiden voimaantuloa. Lyhyin tilapäinen osoitteenmuutos tai keskeytysaika on 3 päivää. on kansainvälinen lehtijakeluketju, johon Pohjolan Sanomat kuuluu. O20 Uutiset Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Pakkanen hyydyttää busseja etelässä, mutta ei pohjoisessa JUSSI LEINONEN Varautuminen: Lämmin talli pelastaa pakkaskaaokselta STT Kuluneen viikon pakkanen on hyydyttänyt joitakin kymmeniä linja-autoja pääkaupunkiseudulla, ja useita vuoroja on jäänyt ajamatta. Muualta Suomesta kerrotaan, ettei vastaavia ongelmia ole ollut. Talveen varautumisessa onkin eroja. Helsingin seudun liikenteen (HSL) hankintapäällikkö Kimmo Sinisalo kertoo, että pääkaupunkiseudun 1200 bussista suurin osa säilytetään kylmässä ulkona. –Busseja on niin paljon, että hallitilaa ei ole mahdollista järjestää ainakaan lyhyellä aikavälillä. Täällä on katsottu, että busseja voidaan säilyttää ulkona. Siinä on kuitenkin se riski, että pahimpina pakkasaamuina pieni osa autoista voi hyytyä, Sinisalo sanoo. Oulussa on toisin. Linja-autoyhtiö Koskilinjoilta kerrotaan pakkasen tuoneen parituhatta matkustajaa lisää, mutta ei ongelmia. –Aamulla suurin osa kalustosta lähtee lämpöisestä tallista ja tietenkin huollot on tehty ajallaan, sanoo liikennepäällikkö Jussi Laitinen. Koskilinjoilla on 116 bussia, kun taas esimerkiksi pääkaupunkiseudulla liikennöivällä Nobinalla on noin 400 autoa. –Voi kuvitella, minkäkokoiset hallit niitä varten pitäisi olla, sanoo liikennejohtaja Mårten Winqvist. ONGELMIA ei ole ollut myöskään salolaisella Vainion Liikenteellä tai Lappeenrannan Toimi Vento Ky:llä, jolla ainoastaan kuljettajien on tultava hieman aiemmin Pohjoisessa bussit pelaavat keskimäärin ottaen hyvin paukkupakkasista huolimatta. töihin, jotta autot saadaan lämpimäksi ennen lähtöä. Myös sekä kaukoliikennettä että Pirkanmaan lähiliikennettä ajavalla Väinö Paunulla kaikki vuorot on saatu ajettua ilman myöhästymisiä. –Aamulla on ollut käynnistysvaikeuksia, mutta kaikki on saatu liikkeelle. Meillä bussit ovat yöllä johdon päässä, sanoo liikennepäällikkö Kauko Kaakinen. Jyväskylän Liikenteelle pakkanen on aiheuttanut ongelmia aiempina vuosina, mutta ei tänä talvena. Korjaamopäällikkö Juha Huutosen mukaan muutos johtuu kaluston uusiutumisesta ja uusien autojen aiempaa paremmista ilmankuivaimista, joiden ansiosta pelaavat paineilmalla toimivat jarrut, ovet ja jousitus. HSL:n Sinisalon mukaan pääkaupunkiseudulla vika ei kuitenkaan ole kalustossa. –Meillä kalusto on keskimäärin varmasti nuorempaa kuin muualla ja pääosin ihan eurooppalaista. Suurin osa on Volvoa ja Scaniaa. Kyllä niiden lähtökohtaisesti pitäisi talvellakin kulkea ja lähes kaikki kulkevat, hän sanoo. Mistä kyse Seitsemän vinkkiä pakkasautoiluun 1. Vältä lyhyttä pätkä ajoa. Nykyauto voi vaatia noin 10 kilometrin ajon lämmitäkseen. 2. Käytä mahdollisimman vähän takalasin, peilien ja istuinten lämmittimiä. Ne vievät virtaa akulta. 3. Esilämmitä auto ennen käynnistystä, jos mahdollista. 4. Lähde heti käynnistyksen jäl- keen liikkeelle, mutta aja aluksi kevyesti. Ei kaasua heti pohjaan. 5. Pue lyhyellekin matkalle lämpimät vaatteet ja lataa kännykkä siltä varalta, että auto jää tien poskeen. 6. Huolehdi, että auto on huollettu. Vaihda tarvittaessa moottoriöljy ja varmista, että jäähdytysneste kestää pakkasta. 7. Suojaa moottori ajoviimalta nokkasäleikön suojalla tai pahvilla. Kovat pakkaset jatkuvat vielä sunnuntaina Hrrr: Talven pakkasennätys Kuusamossa, 40,3 astetta STT Kireät pakkaset jatkuvat suuressa osassa maata vielä sunnuntaina, kertoo Ilmatieteen laitos. Kuluvan talven pakkasennätys rikottiin lauantaiaamuna Kuusamon Kiutakönkäällä, missä mitattiin 40,3 pakkasastetta. Myös Sallan Naruskalla ja Rovaniemen Apukassa pakkanen ylsi lähes 40 asteeseen. Vielä ei kuitenkaan olla lähel- läkään Suomen kaikkien aikojen pakkasennätystä, joka on –51,5 astetta. Hyytävä lukema mitattiin Kittilän Pokassa tammikuussa 1999. Ilmatieteen laitoksen päivystävän meteorologin mukaan sää jatkuu kylmänä ympäri maata, mikä voi aiheuttaa terveysongelmia esimerkiksi astmaatikoille. Pakkanen voi kohota ennätyslukemiin vielä sunnuntain vastaisena yönä ja aamulla. Maanantaina Yli 40 asteen pakkasia mitataan Suomessa keskimäärin kolmena talvena neljästä. A luvassa on jo selvästi leudompaa säätä eli kireimpien pakkasten jakso on näillä näkymin hellittämässä. YLI 40 ASTEEN pakkaset eivät ole Suomessa mitenkään tavatto- mia, sillä niitä mitataan keskimäärin kolmena talvena neljästä. Alkuvuodesta Eurooppaa koetelleet hyytävät rintamat ovat sen sijaan harvinaisia. Jotkut ilmastotutkijat pitävät mahdollisena, että ilmiön taustalla on merijään väheneminen Barentsinmerellä ja muualla pohjoisilla merialueilla. Brittiläisen Independent-lehden haastattelemien tutkijoiden mukaan jääkato vaikuttaa korkeapainealueiden syntyyn PohjoisVenäjällä, ja ne vuorostaan kuljettavat hyytävää ilmaa Siperiasta Länsi-Eurooppaan. –Avoimet merialueet toimivat kuin lämmittimenä, sillä vesi on lämpimämpää kuin arktinen ilma. Se suosii korkeapainealueiden muodostumista Barentsinmeren liepeillä, ja ne ohjaavat kylmän ilman Eurooppaan, kertoo professori Stefan Rahmstorf Potsdamin ilmastontutkimuslaitoksesta. Jään määrä Barentsinmerellä on ollut tänä talvena huomattavan pieni. Jo vuonna 2009 Potsdamissa tehdyt ennusteet arvioivat, että merijään hupenemisesta seuraa kylmiä talvia. –Jos joku ajattelee, ettei jossain kaukana pienenevä jäämassa vaikuta häneen, hän on väärässä, toteaa ennusteen laatinut tutkija Vladimir Petuhov. Mielipide 2–3 Sunnuntai 4–11 Kulttuuri 12–13 Yhdessä 14–19 Uutiset 2–9 Ulkomaat 10–11 Urheilu 12–17 Sää 2–3 Afrikka: Laittomat Kyydit: Pohjoimaahantuloyritykset Suomeen lisääntyneet. A6-7 sen bussit eivät hyydy kovillakaan pakkasilla. O20 SU Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 www.pohjolansanomat.fi Vuodesta 1915 Numero 34 • Viikko 5 • 2€ KATJA LEHTO Pakkasella Määttä vetää tulipunaisen karvahatun päähänsä kun lähtee Ladansa kanssa tienpäälle. Ladamies ei autoaan häpeä Nostalgia: Ladoihin mieltyneitä autoilijoita löytyy edelleen. Pasi Määttä on yksi heistä. Hänelle esitettiin surunvalitteluja, kun tieto Ladan maahantuonnin loppumisesta tuli. Uutiset A2-3 Anette uhkuu juoksuintoa Anette Haukilahti uhkuu sairastelun pilaaman viime kauden jälkeen taas juoksuintoa. Urheilu A32-33 Miten tulla kirjailijaksi Soklia ei kaivata Maria Peura kertoo uutuusteoksessaan Antaumuksella keskeneräinen, kuinka hänestä tuli kirjailija. Hän pohtii myös kiellettyjä tunteita, kateutta ja häpeää. Kulttuuri O12 Porotalous ei hyväksy Soklin kaivosta Savukoskelle. Kaivos ja rautatie vievät laitumia ja poroja. Erämaamatkailukaan ei kaipaa kaivosta Tulppion kairaan erämaan rauhaa viemään. Uutiset A9 A2 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Uutiset H YLLYTYS. Yle hyllytti viikko sitten tv-kuuluttaja Maria Jungnerin ruudusta presidentinvaalien ajaksi, kertoo Ilta-Sanomat. Syynä on Pekka Haaviston tukijoukkoihin liittyminen. Jungner ei ymmärrä hyllytystään. Televisiopäällikkö Riitta Pihlajamäki sanoo, ettei Ylen toimittaja voi kampanjoida kenenkään ehdokkaan puolesta. STT 100/131 Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan toissavuonna sataa työssäkäyvää kohden 131 eityössäkäyvää. Huoltosuhteeltaan 10 heikoimman kunnan joukossa ovat Salla ja Ylitornio. 350 000 EURON KIERROS Kokoomuksen presidenttiehdokkaan Sauli Niinistön toisen kierroksen kampanjakulut ovat hieman yli 350000 euroa. Niinistön kampanjasivustolla julkaistun vaalirahoituksen ennakkoilmoituksen mukaan toiselle kierrokselle kerättiin uutta rahaa reilut 170000 euroa. Loppu oli 1. kierroksen ylijäämää. STT Lada sen olla pitää Pasi Määttä: Lada-rakkaus tuli kodinperimänä, nyt omatkin pojat ihailee latuskaa Juhani Hiltunen 1970-ja 80-luvuilla Kemissä ei voinut välttyä kohtaamasta Ladoja. Kansanautoja oli joka kadulla ja pihalla. Lada oli aikakautensa suosituin auto Kemissä. Ja pitkään myös koko Suomen myydyin automerkki. –Alkuaikoina Kemissä myytiin sata Ladaa kuukaudessa, kertoo Kemin Konela-autossa 70-80 -luvuilla työskennellyt korjaaja. Vuonna 1971 Ladan tullessa Suomeen sen myyntihinta oli 7000–8000 markkaa. –Se oli laatuun nähden halpa ja näihin olosuhteisiin hyvä ja varma auto. Hinta oli puolet vähemmän kuin länsimerkeillä, Se oli varmasti suurin tekijä. NYKYÄÄNKIN Ladoja vielä nä- kee, mutta huomattavasti takavuosikymmeniä vähemmän. Lujaan laatuun luottaa edelleen kemiläinen Pasi Määttä. Lada oli miehen ensimmäinen rakkaus ja on myöskin viimeisin. –Ensimmäinen oli vuosimallin 1984 Lada 1200 L, farmarimalli, jonka isä osti minulle, kun oli 19-vuotias. Sillä ajelin Kemin ja Kajaanin väliä, kun kuljin siellä turvetyömaalla töissä kolmena kesänä ajamassa traktoria. Ja se oli tietysti Zetor, Määttä naurahtaa. Latuska palveli muuten hyvin, mutta kerran se meinasi jättää Määtän välille. –Laturi temppuili ja piti päättää, käytänkö virtaa vinkkareihin ja valoihin vai stereoihin. Tietysti valitsin musiikin kuunteluun. Tuolloin Määtällä oli Ladassaan 18 tuuman subbari ja kotistereoiden kaiuttimet. Neljän Lada-vuoden jälkeen Määttä vaihtoi Ford Taunukseen. –Se oli virhe. Taunus oli vielä liukkaampi kuin Lada ja Taunuksessa varpaat jäätyivät, Ladassa ei. Latuskaa tuli todellakin ikävä. LADA-RAKKAUS syttyi uudelleen viime vuonna. Määttä antoi sisarensa kanssa isälleen lahjaksi Ladan. Sen jälkeen miehen piti saada Lada itselleenkin. Sopiva yksilö löytyi netin välityksellä Joensuusta. –Se oli myynnissä varmaan neljä minuuttia, kun ostin sen pois. Vuoden 1976 Lada irtosi 1550 eurolla. Sillä oli ajettu vain 49000 kilometriä. –Se oli ollut vanhalla virolaispapalla. Yksi rahtari houkutteli vuosikausia omistajaa myymään sitä ja lopulta onnistui. Sitä kautta se päätyi Suomeen. Rahtari piti autoa itsellään kuusi vuotta, pää- Lada-miehen jääkaappikuva. Ladassa on sellainenkin ominaisuus, että sen voi vääntää käyntiin kammella, kuten Pasi Määttä näyttää. osin tallissa. Autolla oli kova kysyntä. –Kun olin tehnyt jo kaupat, sitä oli monikin liikkeestä kysellyt ja korkein tarjottu hinta oli 1800 euroa, Määttä kertoo. että mies on hullu, kun Ladasta moisen hinnan maksoi. –Kävi kuitenkin kyydissä ja näki auton kunnon ja oli sen jälkeen sitä mieltä, että tein huippusijoi- MÄÄTTÄ on elänyt koko lapsuu- Kommentti tensa ja nuoruutensa Ladojen maailmassa. –Isällä niitä on ollut varmaan 50. Kaikki lapsuuden reissut tehtiin Ladoilla, niihin liittyy paljon muistoja. Ja kiintymys jatkuu sukupolvelta toiselle. Nyt Määtän omat lapset vakuuttavat, että Lada on ehdottomasti maailman paras auto. Määtän kaveripiirille miehen ladaismi on tuttua. Naljailua tulee, mutta hyväntahoista sellaista. –Kun tuli tieto, ettei Ladaa enää tuoda maahan, työkaverit tulivat osoittamaan minulla osanottonsa. Kyllä ne tietää mikä helmi minulla on, Määttä hekottaa. Yksi työkaveri tosin meinasi, Olihan minullakin Lada Lada 1200 L oli kolmas autoni. Sen ostin uutena vuonna 1983. Se oli halvin markkinoilla ollut uusi auto. Hyvä peli se oli. Lähti ilman lämmitystäkin vaivatta käyntiin talvipakkasillakin. Ja lämpesi nopeasti. Tilaakin riitti. Kun vuoden 1984 lopulla muutin Kemistä Kuopioon, koko omaisuuteni mahtui kerralla Ladan kyytiin. Olihan latuska täynnä, mutta tuksen. Määtälle Lada on statusauto. –Lada ei ole tosikon auto, eikä Lada-mies sääliä kaipaa, kemiläinen alleviivaa hymyssä suin. LP:t, stereot, vaatteet ja vähäiset astiani kyytiin mahtuivat. Varma auto se oli. Tien päälle jätti vain kerran, kun eturenkaan laakerit kuluivat loppuun. Ajomukavuus ei ehkä ollut parasta mahdollista A-luokkaa, mutta eipä tuota silloin tiennyt paremmastakaan. Ajoin Ladallani reilut 270000 kilometriä. Ja ”vanha uskollinen” päätyi lopulta välittäjän kautta takaisin kotimaahansa äiti-Venäjälle. 1500 markkaa siitä vielä silloin irtosi. Juhani Hiltunen Uutiset A3 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 AVOIMET OVET 6,4 % Teollisuuden liikevaihto kasvoi viime vuoden elo-lokakuussa 6,4 prosenttia vuodentakaiseen verrattuna. Kasvu oli voimakkainta kemianteollisuudessa (17,3 %). TORNION TOIMISTOSSA VASTA SITTEN, kun kuntauu- tiistaina 7.2.2012 klo 10–15 distus on ”upotettu Atlantin syvänteeseen” on Keskusta valmis yhteistyöhön hallituksen kanssa, sanoo puoluejohtaja Mari Kiviniemi. Kommentti oli vastaus valtiovarainministeri Jutta Urpilaisen ehdotukseen ottaa oppositiopuolueet mukaan tekemään uudistusta virkamiesesityksen jälkeen. Kahvitarjoilu. Tervetuloa! Isännöintitoimisto www.arenna.fi KATJA LEHTO Autolegenda Lada Lada-nimi keksittiin alun perin Suomen markkinoita varten. Neuvostoliitossa ja Venäjällä auton nimi oli Žiguli. Ladan tehdas perustettiin 1970 Toljattiin Moskovan länsipuolelle. Lada 1200 -sarja suunniteltiin Fiat 124:n vuoden 1967 mallin pohjalta. Sarjan autoja valmistettiin aina vuoteen 1989 saakka. Lada tuli Suomeen 1971. Samana vuonna Farmari-Lada tuli tuotantoon. Nelivetoinen Lada Niva-maasturi tuli tuotantoon 1977. Etuvetoisen Lada Samaran valmistus alkoi 1984, suunnitteluapua antoi Porsche. Neuvostoliiton kaatuminen ei pysäyttänyt Ladojen tuotantoa 90-luvulla. Uudenkaupungin autotehdas rakensi Euro-Samaraa 1996– 1998. Vuonna 2010 Ladoja oli Suomen rekisterissä 22 600, mutta 1970-luvun ladoja enää 350. Kaikista myydyistä Ladoista jäljellä oli noin 10 prosenttia. Ladojen maahantuonti Suomeen loppuu tänä vuonna. Delta-Auto ilmoitti asiasta 31.1.2012. HS: Kuntien määrä voi laskea 65:een STT Kuntien määrä voi pudota jopa 65:een, jos kuntauudistus toteutetaan tehokkaasti, kertoo Helsingin Sanomat. Lehden tietojen mukaan kuntien lopullinen lukumäärä asettuu 65–70:n välille. Lopullinen lukema riippuu kaupunkien liittämisratkaisuista. Myös kieliolosuhteet voivat vaikuttaa kuntajakoon. Hallitus on nähnyt kuntauudistusta valmistelleen virkamiestyö- Paukkuva pakkanen hyydyttää helposti virrat autosta. Näin otat varavirtaa kaapeleilla toisesta autosta turvallisesti: –Kytke punainen pluskaapeli virtaa tarvitsevan auton akun plusnapaan ja musta miinuskaapeli auton runkoon. –Kytke virtaa antavassa autossa punainen kaapeli akun plusnapaan ja musta miinusnapaan. –Käynnistä virtaa antava auto ja anna sen olla päällä hetken aikaa. –Sammuta virtaa antava auto ja käynnistä hyytynyt auto. –Irrota ensin musta kaapeli ja sitten punainen. Lapin Rajavartiosto käännytti perjantaina Raja-Joosepin rajanylityspaikalla venäläisen miehen. Suomeen tulossa olleelta mieheltä puuttui voimassa oleva Schengen-viisumi. Heko heko Radio lähetykset pätkivät Takavuosina Kemin kaduilla Ladoja oli enemmän kuin muita automerkkejä. Kuva Keskuspuistokadun pohjoispäästä 1970-luvulta. ryhmän selvityksen vain vilaukselta. Selvityksessä kuntien määrä oli kuitenkin kutistunut aiemmasta. Kuntaministeri Henna Virkkunen (kok.) esittelee kuntarakannetyöryhmän selvityksen ensi keskiviikkona. Sen jälkeen selvitys etenee kuntakierrokselle. Kuntauudistus on kirjattu hallitusohjelmaan. Uudistus koskee kaikkia kuntia paitsi Ahvenmaata. Uusien kuntien on määrä aloittaa toimintansa vuoden 2015 alussa. Nyt Mies käännytettiin Venäjälle Miksi vakuutusyhtiöt ovat niin iloisia Ladasta? –Niitä ei koskaan varasteta. Mitkä asennot Ladan ilmastointilaitteessa on? –Kylmä ja erittäin kylmä Miksi blondit ajavat Ladalla? –Koska ne eivät osaa tavata Porchea. Miten määrittelet optimistin? –Henkilö, joka ajaa Ladalla ohituskaistaa. Missä Lada on nopein? –Liukuhihnalla. Mikä on Lada-kuskin hurjin unelma? –Ylinopeussakko. Miten Ladan arvo tuplataan? –Täytetään tankki. Missä Lada menee 140 km tunnissa? –-Autopikajunassa Lada - vuoden auto, ehkä kahdenkin. Hallituskatu 14 A 7 4. kerros 95400 TORNIO Digita tekee huoltotöitä Ylläksen radioasemalla Kolarissa tiistaina 7. helmikuuta. Töistä aiheutuu kaksi lyhyttä katkosta YLE Puheen lähetykseen klo 8.30 ja 16.00 välisenä aikana. Töiden ajan YLE Puhetta lähetetään alennetulla teholla, mikä voi aiheuttaa häiriöitä YLE Puheen vastaanottoon kuuluvuusalueen reunamilla. Vara-ajankohta Ylläksen huoltotöille on keskiviikko 8.2. klo 8.30–16.00. Inarin ja Inarin Jänispään radioasemien kuuluvuusalueilla lyhyitä katkoksia YleX:n lähetyksissä 7.–10.2. Digitan huoltotöiden ajan YleX:n lähetykset ovat varalähettimellä päivittäin klo 9.15 ja 15.00 välisen ajan. Siirrettäessä lähetyksiä varalähettimelle ja takaisin YleX:n lähetyksissä esiintyy lyhyt katkos. Yksittäisen katkoksen kesto on muutamia sekunteja. Känninen kuski kiinni Kolari Peräpohjolan poliisipartio suoritti rattijuopumusvalvontaa Kolarin kylän alueella. Perjantaina kello 23 aikaan henkilöauton mieskuljettaja puhalsi alkometriin 1,32 promillea. Kuljettajan ajokortti otettiin poliisin haltuun ja samalla hänet määrättiin väliaikaiseen ajokieltoon. Kaksi hirvenvasaa kuoli kolarissa Henkilöauto törmäsi kahteen hirvenvasaan Kittilässä. Henkilöauto oli ollut menossa Ylläksentietä Ylläsjärven suuntaan. Auto oli törmännyt oikealta puolelta tulleisiin hirvenvasoihin, jonka jälkeen auto oli suistunut ojaan tien vasemmalle puolelle. Molemmat vasat kuolivat törmäyksessä. Hirvikolari oli tapahtunut lauantaiaamuna klo 05 - 06 välisenä aikana. Poliisin tullessa onnettomuuspaikalle auton kuljettaja ei enää ollut kolaripaikalla. A4 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Sunnuntai 5.2.2012 A 4X Päivän sana: Jerusalemissa eli hurskas ja jumalaapelkäävä mies, jonka nimi oli Simeon. Hän odotti Israelille luvattua lohdutusta, ja Pyhä Henki oli hänen yllään. Nimipäivät: J. L. Runebergin päivä, Asser, (ortod.) Helli, Helvi, Hellevi, Tuula, (saam.) Bilzi, (ruots.) Sture. Aurinko: Luuk. 2: 25 Nuorgam Presidentinvaali J.L. Runebergin päivä Näitkö uutisen? Lähetä kuva meille. Sodankylä Rovaniemi Päivän mietelause: Kumpiki hiih- Kemi toon harjaunut sekä kuulusa siitä. Kajaani J. L. Runeberg Helsinki nousee 9.37 9.11 9.06 9.04 8.40 8.27 laskee 15.09 15.46 15.58 16.08 16.07 16.42 Satuitko paikalle kun tapahtui? Voit lähettää uutiskuvasi/videosi Pohjolan Sanomiin sähköpostilla [email protected] ARMI NIEMEL Ä tänään tapahtuu 1 Hiihto. Simon Kirin kansalliset hiihdot pidetään sunnuntaina Malinin hiihtokeskuksessa kello 11 alkaen. Pakkasraja on –17 astetta. Sarjoja on 8-vuotiaista 45-vuotiaisiin saakka. Miesten yleisessä sarjassa hiihdetään 10 kilometriä, naisten hiihtomatka on 5 kilometriä. Työ- ja elinkeinoministeriön ylläpitämässä CV-netissä on tällä hetkellä vajaat 22000 ansioluetteloa. Tämä tarkoittaa, että noin viisi prosenttia työttömistä työnhakijoista käyttää palvelua. 2 Jääkiekkolähettiläs. Jari Kurri vierailee tänään Kemin lumilinnassa. Kello 15-16 välisenä aikana Kurri kertoo tuoreimmat kuulumiset tulevista MM-kisoista. Yleisö on tervetullut esittämään kiperiäkin kysymyksiä Suomen jääkiekkomaajoukkueen managerille. Tilaisuuden juontaa radiotoimittaja Jari Vesa. 3 Kynttilänpäivä. Tänään vietetään kynttilänpäivää, joka juontaa juurensa keskiaikaisesta tavasta vihkiä vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Juhlan raamatullisena aiheena on Jeesus-lapsen tuominen temppeliin ja jumalallinen kirkkaus, joka hänessä tuli maailmaan. 4 Presidentinvaali. Illalla se sitten selviää, kuka presidentinlinnaa isännöi seuraavat kuusi vuotta: Sauli Niinistö vai Pekka Haavisto. Ennakkoäänten tulokset saadaan yleensä jo heti äänestyspaikkojen sulkeuduttua kello 20 ja lopullinen ratkaisukin on tiedossa pari tuntia siitä eteenpäin. Johtaako CV-netti karensseihin? Yksityisyys: Nettipalvelun selailu rajataan vain työnantajille Henripekka Kallio Monet työnhakijat ovat yllättyneet siitä, että TE-toimistojen suosittelema CV-netti voi johtaa pahimmillaan kahden kuukauden karenssiin työttömyysturvassa. Palvelun käyttö on vapaaehtoista. Karenssin uhka syntyy, jos työnhakija sitoutuu työllistymissuunnitelmassaan käyttämään CV-nettiä, mutta laiminlyökin lupauk- sensa. CV-netti on työ- ja elinkeinoministeriön ylläpitämä palvelu, jonne voi jättää työnhakuilmoituksen ansioluetteloineen. Työnantajat voivat etsiä palvelusta tarpeisiinsa sopivaa työvoimaa. Kuinka monelle työnhakijalle on langetettu karenssi CV-netin takia, työmarkkinaneuvos Jarmo Palm työ- ja elinkeinoministeriöstä? –Tätä ei ole selvitetty, mutta en usko, että kovin moni on saanut karenssia vain tämän takia. Karenssin taustallahan voi olla hyvin moninaisia syitä. märtänyt vasta jälkeenpäin, että kuka tahansa voi selata palveluun ladattuja tietoja. Miten tietoturvaa aiotaan parantaa, ylitarkastaja Mikko Rantahalme työ- ja elinkeinoministeriöstä? Monet ihmiset tuntuvat luulevan, että CV-netin käyttö on pakollista työttömyysturvan menettämisen uhalla. Onko työttömyysturvan ehtoja jotenkin kiristetty? –Tämän vuoden aikana palvelua muutetaan niin, että työnhakijoiden CV-esittelyitä pääsee tarkastelemaan vain työnantajille tarkoitetun Katso-tunnistuspalvelun avulla. –Työnhakijat voivat sen jälkeen tehdä esittelynsä tiedostaen, että niitä katselevat puhtaasti työnantajat, eikä esimerkiksi oma naapuri. Uskomme, että uudistus parantaa palvelun vetovoimaa. –Ei ole. CV-netin käyttöä suositellaan samalla tavalla kuin aiemminkin. Asia on aiheuttanut epätietoisuutta, kun se koskee monia ihmisiä ja toimistoja. Osa CV-netin käyttäjistä on ym- Ota yhteyttä (vaihde 010 665 011) Toimitus Uutispäällikkö Tapio Rantamartti 040 529 0131 Uutistoimitus Kemi 010 665 6276 Tornio 010 665 6393 Ylitornio 010 665 6440 Toimitussihteerit 010 665 6262 Urheilu 010 665 301 Sähköposti [email protected] Faksi 010 665 6300 Asiakaspalvelu 010 665 6555 Jakelupäivystys 0800 955 166, Alma Manun jakelualueet: Lapin lääni (pois lukien alla mainitut Itellan jakoalueet), Haaparanta, Kuivaniemi. Vain suomalaiset liittymät. Lehdet perille saman päivän aikana klo 11 alkaen ma-pe klo 6.00-11.00 la-su klo 7.00-11.00 Itellan alueet: Simojokivarsi, Kemijokivarsi, Karunki, Korpikylä, Arpela, Vojakkala, Kukkola. ma-pe klo 6.00-16.00, la-su klo 6.00-12.00, 0200 71400 Facebook www.facebook.com/pohjolansanomat Tuoreimmat uutiset verkossa www.pohjolansanomat.fi TOP 5 Verkon luetuimmat uutiset Palava henkilöauto törmäsi lumipenkkaan Torniossa. 1 2 3 4 5 Botnia Mill Service vähentää 33 Kemissä. Väyrynen perusti virtuaalityöryhmän vastaan. Jenni Haukio vaikuttui Kemin lumilinnasta. Kymmenen koputteli matkailuauton rakenteissa Uutiset A5 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 112 -päivän kansallinen päätapahtuma tänä vuonna Torniossa Juhani Hiltunen 112 -päivä järjestetään tänä vuonna Tornio-Haaparannalla valtakunnallisena päätapahtumana. Se on eri turvallisuustoimijoiden yhteinen teemapäivä, jolloin korostetaan turvallisuuden merkitystä ihmisen arjessa. Päivää vietetään samanaikaisesti kaikkialla Euroopassa. Tavoitteena on luoda turvallisuusalan merkittävin ja näkyvin yhteistyökampanja, lisätä EU:n yhteisen hätänumeron 112 tunnettavuutta, tukea sisäisen turvallisuuden ohjelman tavoitteiden toteutumista sekä edistää turvallisuustoimijoiden jatkuvaa ja monipuolistuvaa yhteistyötä. Toiveissa on, että yhteistyökampanjan avulla ihmiset tiedostavat arjen vaarat ja osaavat toimia hätätilanteissa oikein vastuunsa tuntien. Päivä järjestetään 11. 2. klo 12–16 Kauppakeskus Rajalla – På Gränsenin alueella. KANSAINVÄLISESSÄ tapahtumassa on mukana toimijoita sekä Ruotsista että Suomesta. Ohjelmassa on toiminnan esittelyä, hälytysajoneuvonäytte- ly, toimintanäytöksiä sekä paneelikeskustelu. Näytteilleasettajia on 23, jotka edustavat viranomaisia, järjestöjä ja organisaatioita. Päätapahtumassa julkistetaan valtakunnallinen Arjen sankari sekä nyt toisen kerran valitut Tornion ja Haaparannan Arjen Sankarit. Suomessa tapahtuma on järjestetty vuodesta 1997 alkaen, Tornio-Haaparannalla tapahtuma on kolmas. KOKO VIIKKO on nimetty Torniossa 112 – Arki turvaisaks -viikoksi. Viikon aikana rajakaupungissa järjestetään arjen turvallisuuteen liittyviä tapahtumia kaikissa päiväkodeissa, esikouluissa, kouluissa ylä- ja ala-asteilla, ammattikoulussa, uimahallissa ja kauppakeskuksessa. Kaikkiaan Torniossa järjestetään yli 30 tapahtumaa yhdessä kaupungin henkilöstön, yritysten, vapaaehtoisten yhdistysten, yhteisöjen ja seurojen kanssa. Putaan palloiluhallilla torstaina 9.2. kello 11.30 järjestettävä tapahtuma kokoaa noin 900 osallistujaa. Tapahtuman järjestelyissä koulun oppilailla on vahva rooli. Päätapahtuma Rajalla -kauppakeskuksessa 11.2 kello 11.45 – 15.50. Musiikkia esittävät Lapin pelastuslaitoksen Hiillosbändi sekä Tornion poliisien bändi Kaamea Rangaistus. Avauksessa kello 12 puhuvat sisäasiainministeriön valtiosihteeri Marja Anttoora, kaupunginvaltuuston pj. Matti Lankila ja Haaparannan kunnanneuvos Gunnel Simu. Kello 14 alkavassa paneeliskeskustelussa mukana ovat valtiosihteeri Marja Anttoora, LPSHP:n johtajaylilääkäri Juha Kursu, Oulun Hätäkeskuksen päällikkö Mika lamu, Peräpohjolan poliisilaitoksen päällikkö Seppo Kinnunen, polisinspektör Ola Backe Norrbottenin poliisilaitokselta, Lapin pelastuspäällikkö Harri Paldanius, Länsi-Suomen Merivartioston komentaja, kommodori Henrik Wärnhjelm, tullipäällysmies Juhani Grönholm ja SOSAlarmin Gunnar Bergström. Lisäksi muun muassa toimintanäytöksiä sekä varuste-ja ajoneuvoesittelyjä. MAKSAJA: Suomi-Finland 2012 ry 112-päivä KOKOAAN SUUREMPI SUOMI. Huominen on yhdestä äänestä kiinni. Mistä kysymys “Nuorten “Nuort “Nu orten ort en syrjäytyminen syrjäy syr jäytym jäy tymine tym inen ine n on vak uhka vakava va ava uhk hk ja inhimillisesti väärin. Tämä on Pekka Haavistolle yksi tärkeimmistä asioista. Hän näkee nuorissa Suomen tulevaisuuden. Minä näen hänessä Suomen seuraavan presidentin.” va pr van presi esiden esi den entin tin.” tin .” Tapani Ranta Lapin alueteatterin johtajaksi on hakenut 12 henkilöä, joista teatterin hallitus aikoo haastatella viittä. Johtajakandidaattien nimiä ei hallitus aio kuitenkaan kertoa. Miksi teatterin johtajaksi hakeneiden nimiä ei kerrota? Miksi haluatte salata nimet, alueteatterin hallituksen puheenjohtaja Maarit Airaksinen? –Hakijoilla itsellään on vetämässä muitakin neuvotteluja ja he eivät halua nimiä tässä vaiheessa julkisuuteen. Me kunnioitamme heidän tahtoaan. Onko salaamisesta jotakin hyötyä? –Meillä ei ole hallituksessa mitään tarvetta salata. Mutta kun tässä on yhdistyspohja, niin meillä on erilainen julkisuuskäytäntö kuin kunnassa. Samanlainen menettely oli edelliselläkin hakukerralla. Milloin nimet aiotaan kertoa? –Me kysymme haastattelun yhteydessä myös nimen julkistamisesta ja mahdollisesti hallituksen kokouksen jälkeen voimme kertoa sitten jotain. Onko tarjolla tasokkaita hakijoita? –Minulle oli yllätys, että kiinnostus oli niin kova. Kaikki eivät kuitenkaan jättäneet hakemusta, mutta silti hyviä hakijoita on tarjolla. Kukaan ei pelännyt myöskään teatterin evakkoolosuhteita. Milloin uusi johtaja aloittaa? –Valinta tehdään varmasti helmikuussa ja toivomme, että uusi johtaja pystyy aloittamaan heti syksyllä kauden alussa. Milloin teatteri palaa Lappiataloon? –On elätelty toiveita, että paluu olisi vuonna 2013. Itse olen realisti ja uskon, että paluu on vasta keväällä 2014. Ilmoitus on maksettu pienlahjoituksista kerääntyneistä varoista. Miksi johtajaksi hakeneiden nimet salataan? ”Su ”Suosittelen Suosi ositte ttelen len Pekka Pe Pekkaa, kkaa, a koska puhunut k kos ska hän än on puh h upeasti sen puolesta, että pitää vahvistaa Kaveria ei jätetä -yhteiskuntaa sekä siksi, että hän on puuttunut tärkeään asiaan: kiusaamista ei pidä suvaita.” facebook.com/haavisto2012 haavisto2012.fi 2 ”Olen ”Ol en viime vii i me päivät p vät päi miettinyt, mikä mie i tti tt nyt ny m ikä ä olisi lii parasta mitä Suomella olisi maailmalle tarjota. Minun vastaukseni on Pekka Pek Pe ekka ek ka Haavisto.” Haa Ha a vis v to. o.” ” ”Ha ”Haavisto Haavi av sto kertoi avi kerto ke rtoii monen mone monen n suomalaisen elävän suomal suo m ais mal aisen en elä ä ä reunalla, syrjään tuupattuna, unohdettuna. Näen omassa työssäni miten sellainen kokemus hiljaa tuhoaa ihmisiä, perheitä ja kokonaisia kyliä. Haluan presidentin, jolle jokainen ihminen ja jokainen kylä on arvokas, siksi Pekka Haavisto.” Haavisto presidentiksi 2012 A6 Uutiset Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 JOEL MAISALMI Sauli Niinistö sai ruusun Vantaan Flamingossa Tia Piskuselta (vasemmalla alalaidassa). Tian äiti (oikealla ylälaidassa) seurasi tilannetta. Pekka Haavisto antoi lauantaina Ehdokkailla iloinen vaalien Kampanjat: Suomalaisten koskettavat tarinat parasta antia Haavistolle ja Niinistölle Jukka Ritola Anita Simola Presidenttiehdokkailla oli lauantaina viimeinen rutistus ennen sunnuntain H-hetkeä. Kokoomuksen Sauli Niinistö villitsi kan- saa pääkaupunkiseudulla, vihreiden Pekka Haavisto Kouvolassa ja Turussa. Vantaan Flamingossa Niinistöllä oli paljon myös pikkuväkeä ihailijoinaan. Kun juontaja Jaana Pelkonen kysyi, kuka on jo käynyt äänestämässä, niin lapsetkin nostivat innostuneesti kätensä ylös. Turun Varissuon kauppakeskuksessa Haavisto sai kuulla kehuja niin nuorilta kuin vanhemmilta. NIINISTÖ kertoi kampan- jansa olleen täynnä hauskoja ja koskettavia hetkiä. – Ehkä mieleenpainuvin hetki oli Jyväskylässä. Pieni poika istui lavan reunalla ja odotti kärsivällisesti koko puheeni ajan, että saisi nimikirjoituksen. Lopulta olin polvillani lattialla antamassa nimmaria. Niinistö kertoo kätelleensä varmastikin kymmeniä tuhansia suomalaisia kiertueillaan. Niinistön mukana oli lauantaina myös puoliso Jenni Haukio. Vantaalainen Johanna Salovaara oli tullut tyttäriensä kanssa kuulemaan Niinistöä. Hän oli erityisen tyytyväinen siihen, että Nii- nistö nosti esille puheessaan lapset ja nuoret. – He ovat minulle tärkeintä, päiväkodissa työskentelevä Salovaara totesi. HAAVISTO kertoi kätel- leensä kampanjoiden aikana tuhansia suomalaisia eri liikekeskuksissa ympäri Suomen. Hänelle mieleenpainuvin kohokohta kampanjoinnissa ovat olleet ihmisten omat koskettavat tarinat. Hän kertoi myös opiskelijasta, joka uskaltaa Haaviston kampanjan ansiosta olla oma itsenä. Turkulainen Taisto Suomi näki ehdokkaan ensi kertaa ”livenä” ja oli näkemäänsä tyytyväinen. – Hän on fiksun näköinen ja hänellä on iloisen tuntuinen luonne. Lisäksi hän vaikuttaa rauhalliselta. Tuommoista presidenttiä kaivattaisiin vanhojen vastapainoksi, Suomi tuumaili. Suomeen yrittää laittomasti yhä useampi Rikokset: Maahantuloon liittyy myös lapsikauppaa STT, Leena Jussila Keskiafrikkalaisten määrä laittomasti Suomeen yrittävien joukossa on hienoisessa kasvussa. Rajoilla jää yhä useammin kiinni ihmisiä esimerkiksi Kamerunista, Norsunluurannikolta ja Kongosta. Pohjois-Afrikasta alkunsa saanut arabikevään pakolaistulva ei näkynyt Suo- messa laittoman maahantulon lisääntymisenä. Epävakaus alueella kuitenkin jatkuu. –Esimerkiksi Libyaan on muodostunut valtakeskuksia ja keskushallinnon ote löystyy. Tällä saattaa olla vaikutusta myös Suomen tilanteeseen, sanoo majuri Ilkka Herranen Rajavartiolaitoksen esikunnasta. Suomi on laittomille tu- JOHN MOORE/GETTY IMAGES lijoille usein läpikulkumaa. Monet tulevat tänne Venäjän kautta. wJuna on suosittu kulkuväline, koska sillä pääsee Suomeen sekä Pietarista että Moskovasta. Töitä etsivät mielivät jatkaa matkaansa Italiaan, Espanjaan, Ranskaan tai Saksaan. Herrasen mukaan tänne halutaan jäädä tavallisesti silloin, kun täällä asuu jo joukko sukulaisia tai tuttuja. Suomi on usein läpikulkumaa laittomille afrikkalaisille maahantulijoille. MONET maahanpyrkijät turvautuvat laitonta maa- hantuontia pyörittäviin rikollisjärjestöihin. Se on vaikeasti jäljitettävää rikollisuutta, joka perustuu monissa eri maissa toimiviin ”aliurakoitsijoihin”. Näissä järjestöissä ei ole hierarkista valtarakennetta, joten ketjun alkulähteille on vaikea päästä. Maahantulija voi saada vain ohjeet laittomaan rajanylitykseen tai sitten hänelle kaupataan koko paketti väärennettyine tai varastettuine papereineen. Matkat maksavat tuhan- Uutiset A7 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 JUKKA RITOL A Junia myöhässä sunnuntainakin STT Junamatkustajien on VR:n mukaan syytä varautua junien viivästyksiin ja kalustomuutoksiin myös sunnuntaina. Kireä pakkanen vaikuttaa erityisesti kaukojunien kulkuun. –Matkustajien kannattaa seurata VR:n nettisivuilta tiedotteita. Netistä löytyvät myös muun muassa asemakohtaiset tiedot junien kulusta. Tiedot on hyvä katsoa ennen matkaa, jotta turhilta odotteluilta vältyttäisiin, VR:n tiedottaja Marja Merta neuvoo. Kaukojunat myöhästelivät lauantaina pahimmil- Kaukojunat uhkaavat myöhästyä tänäänkin. laan pari tuntia. Merran mukaan junissa oli erilaisia teknisiä vikoja, joista osa johtui kovasta pakkasesta. Pääkaupunkiseudun lähijunat kulkivat lauantaina pääosin normaalissa aikataulussa. Kylmä ei estänyt ravintolapäivää STT Reipas pakkanen antoi raikkaan mausteensa lauantaina pidetylle neljännelle ravintolapäivälle. Vain yhden päivän eläviä pop-up-ravintoloita avattiin yli kaksi ja puoli sataa. Joku kahvila kulki pulkassakin, mutta suurin osa ravintopisteistä oli sisätiloissa. Ravintoloita avattiin päiväksi myös Espanjassa, Islannissa, Brasiliassa, Virossa ja Itävallassa. VELI-JUKKA MUSTAJÄRVI nimikirjoituksia innokkaille kannattajilleen Turun Varissuolla. loppupuserrus ”Asteittain viisumivapauteen” Anita Simola Kokoomuksen presidenttiehdokas Sauli Niinistö toisi yhteistyön Venäjän kanssa entistä lähemmäksi. – Jossain etäällä tulevaisuudessa itärajalla voisi olla sellainen tilanne kuin Pohjois-Suomessa nyt Kemin seudun ja Ruotsin välillä. Kanssakäyminen olisi luontevaa. Hän oli myös sitä mieltä, että Suomen, Naton ja Venäjän yhteistyötä pitäisi lisätä. Niinistö tarkensi myöhemmin, että hän on puoltaa viisumivapauden myön- tämistä asteittain. MTV3:n vaalikone kysyi viime vuoden puolella kaikilta ehdokkailta viisumivapaudesta. Perussuomalaisten Timo Soini ja kristillisten Sari Essayah olivat tiukimmin vapauden myöntämistä vastaan. Niinistö ja vihreiden Pekka Haavisto suhtautuivat viisumivapauteen varovaisen positiivisesti. EU ja Venäjä neuvottelevat keskinäisestä viisumivapaudesta. Viisumivapauden edistäminen on mukana myös hallitusohjelmassa. afrikkalainen sia dollareita ja ne otetaan usein velaksi. Velka maksetaan työnteolla määränpäämaassa. Rajaviranomaisten mukaan rikollisjärjestöä voi aina epäillä, kun asiakirjat ovat taitavasti väärennettyjä. Laittomaan maahantuloon liittyy myös nais- ja lapsikauppaa. Rajaviranomaisten on kuitenkin erittäin vaikea saada siitä näyttöä. –Muistan tapauksen, jossa 14-vuotiasta venäläis- tyttöä oltiin viemässä Suomen kautta Espanjaan, jossa häntä odotti pedofiiliksi epäilty mies. Espanjan viranomaiset torppasivat hankkeen, mutta vahvojen rikosepäilyjen tueksi ei löytynyt pitävää näyttöä, kertoo Herranen. SUOMEEN pyritään laittomasti yleensä joko Helsinki-Vantaan lentoaseman tai Kaakkois-Suomen rajan kautta. Venäjän viranomaiset ovat suomalaiskollegojensa mukaan tehneet hyvää Tupakointi lisää antibioottien käyttöä erityisesti naisilla. Tupakointi jopa tuplaa antibioottien käyttämisen STT työtä laittomien rajanylittäjien kiinnisaamisessa. Suomen ja Venäjän maastorajalla yrityksiä on tullut ilmi Suomen puolella keskimäärin 10–15 vuodessa. Suomen ja Venäjän välillä on myös solmittu ns. takaisinottosopimus, joka sallii palauttaa laittomasti maahan tulleen takaisin lähtömaahan. Kaakkois-Suomen rajavartioston rikostorjuntayksikön päällikkö Mikko Lehmus kertoo, että matkustusasiakirjaväärennökset ovat kasvussa. Viime vuonna vääriä tai väärennettyjä todistuskappaleita löytyi reilut 200, kun luku vuotta aiemmin oli 130. Laittoman maahantulon järjestämisepäilyt johtivat vuonna 2011 yhdeksään esitutkintaan. Portti Eurooppaan löytyy myös eteläisemmältä EU-rajalta, sillä sekä Viro että Latvia houkuttavat laittomia maahantulijoita. Jos sitä kautta ei päästä läpi, kääntyvät katseet Karjalaan ja Suomen rajalle. Tupakointi lisää antibioottien käyttöä erityisesti naisilla, kertoo suomalaistutkimus. Tutkimuksen mukaan vähintään 12 vuotta askin päivässä polttaneet naiset ostivat yli kaksi kertaa enemmän antibiootteja kuin savuttomat. Antibioottien käyttö lisääntyi myös pitkään tupakoinneilla miehillä, mutta hieman naisia vähemmän. Tupakoinnin todettiin lisäävän merkittävästi sairauksia ja ennenaikaiselle työ- kyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen riskiä. Tupakoivat käyttävät muita useammin liikaa alkoholia, liikkuvat vähän ja ovat tyytymättömämpiä elämäänsä. Antibioottien käyttö lisääntyi tutkimuksessa pitkään tupakoineilla silloinkin, kun heillä ei ollut näitä ongelmia. Tutkimuksesta tiedottaneen Kelan mukaan tupakoitsijoille pitäisi tarjota ohjeet tupakoinnista vieroittautumiseen joka kerta, kun he ottavat yhteyttä terveydenhuoltoon. A8 Uutiset Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Botnian käytävä halutaan EU:n ydinliikenneverkkoon Matti Nikkilä Pohjanlahden ympäri Suomessa ja Ruotsissa kulkeva liikenneverkko eli Botnian käytävä halutaan osaksi Euroopan unionin ydinliikenneverkkoa. EU:n liikenneinvestointeihin osoittama tuki koh- distuu tulevaisuudessa pääasiassa ydinliikeverkolle. Suomessa Botnian käytävään kuuluvat valtatie 4 sekä päärata Helsingistä Oulun kautta Tornioon. Kuljetusreitin toimiminen on tärkeä kaivannais-, metalli-, kaivos- sekä metsäteollisuudelle. Botnian käytävässä on tällä hetkellä pullonkauloja, joista koituu yrityksille kustannuksia, viiveitä ja epävarmuutta. Pohjois-Pohjanmaan liiton ja Keski-Suomen liitto ovat teettäneet selvityksen, missä kuvataan tämän kehitysvyöhykkeen kokonaisuutta. Wälimaan bussit vuoden yritys Övertorneålla tu vuoden yrityksenä 2011 Övertorneålla. Övertorneån kunta palkitsi vuoden investoijana Roger Niemen Tornedalens renprodukter -yrityksen, vuoden uusyrittäjänä Jonas Vennbergin Clearwater VVS -yrityksen ja parhaana liikkeenä Charlott ja Elisabeth Holmgrenin vaatekaupan Mulligt & Gulligt. Vuoden ”vihreän yrittäjän” palkinnon sai Inger Westerberg-Jauhiaisen ja Lovisa Jauhiaisen Rantajärven kotileipomo. Rantajärven kotileipomo sai myös maataloustuottajajärjestä LRF:n Vihreä elinkeino -palkinnon. Säästöpankin vuoden nuoren yrittäjän palkinnon sai Savilahtis Åkeri Ab ja Handelsbankenin elinkeinopalkinnon Jaxal Ab. Almin ja yrityskeskuksen vuoden uuden yritäjän palkinnon sai Tatjana Geenbergin Kaffila, Café. Övertorneå Wälimaas Taxi ja Buss Ab ja yrittäjä Thomas Wälimaa on palkit- Suoraan PÄÄTTÄJIEN KOKOONTUMISAJOT Kauppalehti.fi:n uusi Auto-osio on avattu! 9.5. Kemistä Madeira ........ 869 1 vk alk/hlö. Majoitus jaetussa 2h huoneessa. Palvelu-maksu 12€/varaus, netistä ilman palvelumaksua. MATKA-VEKKA Rovaniemi 020 120 4650 Puhelinmyynti 020 120 4100 (ma-pe 8-18, la-su 10-14) www.lomamatkat.fi ja valtuutetut jälleenmyyjät Puh.hinta 8,28 snt/puh+7 snt/min, matkapuh. 8,28 snt/puh+17 snt /min JUNALL A PÄRNUN KYLPYLÄMATKAT Täysihoidolla Tervis Paradiis 25.2.–4.3. 17.–25.3. 7.–15.4. 569€ 599€ 579€ 619€ 649€ 649€ Kysy myös muita lähtöjä! Eläkekortilla 70€ ALENNUS hinnoista. Hinnat sis. junamatkat (Kemijärvi, Rovaniemi, Kemi tai Oulu) Helsinkiin ja takaisin, laivamatkat kansipaikoin, majoitus 2hh täysihoidolla, lääkärin määräämät hoidot, kaupunkikierros, oma bussi mukana koko matkan ajan Helsingistä alkaen. Keväinen Pariisi 3.–9.4. 1190€ Keisarinnan jäljillä 4.–13.5. 1490€ Kaunein vuonoristeily 25.5.–3.6.1090€ Murmansk–Petsamo 18.–23.7. 695€ + monia muita! Tilaa uusi matkaopas 2012 MATKA VEIJALAINEN 017 386 3223 www.matkaveijalainen.fi Sieltä saat hyödyllistä tietoa yritys- ja työsuhdeauton valintaan. Kauppalehti.fi/auto kertoo myös autoalan uutiset klassikkoautoja ja autounelmia unohtamatta. Tutustu ja osallistu keskusteluun. Oh_jj` Eb[cc[fWbaWdd[[jcW_ij[h_ic_[^[d efWijWcWWdi_dkWd[jj_daolooZ[ii$ AkaW^ded5I[i[bl_eie_jj[[iiW0 mmm$dWaolooZ[dWXY$Ó fi$aea[_b[iWcWbbW)aacWaikjedjWd[jj_daoloojj Kuukauden auto Uusi 3-sarjan BMW www.kauppalehti.fi/auto Uutiset A9 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Kaikki eivät hurraa Soklille JORMA SÄRKEL Ä Hanke: Porotalous ja matkailu kärsisivät eniten kaivoksesta ja vesistöjärjestelyistä Tulppion ”diskoemäntä” ei perusta kaivoksesta Vuosi sitten Tulppion Majojen omistajaksi Paraisilta siirtynyt Seija Niemeier sanoo Soklin kaivosta kaksiteräiseksi jutuksi: kaivos toisi yritykselle asiakkaita, mutta veisi erämaasta rauhan. – Jos kaivos tulee, täytynee katsella asuinpaikkaa rauhallisemmalta kairalta. Rekikoirat eivät tykkää kaivoksen melusta. Niillä pitää olla tilaa harjoitella pitkillä rekilenkeillä, sanoo Seija Niemeier. Tulppion Majoille hän on kuitenkin tullut jäädäkseen. Edellistalvena Niemeier kokeili kolme kuukautta asumista erämaassa Lattunan kenraalimajassa. Ja hyvin viihtyi koirineen. Valjakkourheilua harrastavalle Tulppion ja Soklin maisemat ovat ihanteelliset, tosin viime päivinä kovat pakkaset ovat haitanneet harjoittelua. Rekikoirat on jalostettu riistavapaiksi eivätkä ne ole kiinnostuneita poroistakaan. – Kovimmilla pakkasilla en ole ajanut lenkkejä. Koirat kyllä tarkenisivat, mutta ajuri jäätyy. Jorma Särkelä Soklin kaivos ja rikastus Savukoskella ei nosta kaikilta kuntalaisilta hurraahuutoja. Porotalous ja Kemin-Sompion paliskunta on alusta lähtien vikonut kaivoksen hyötyjä. Kaivos on porotaloudelle iso haitta ja riski. Poroja ei voi rahalla korvata, ne ovat poromiesten tuotantoeläimiä. Kansainvälisen yhtiön ja kunnan rattaissa porot helposti jauhautuvat työpaikkojen alle. Myös matkailu on katsonut karsaasti kaivosta. Erämaamatkailuun ei sovi erämainen kaivos ja rikastuslaitos. Kaivoksen jätevesistä pelätään haittaa laajalle Kemijoen varsille. HIHNAVAARALAINEN porotilan emäntä Heidi Martin on ollut Savukosken kunnanhallituksessakin huutavan ääni korvesta. Poroista elävän perheen äiti on ponnella ja suurella tunteella puolustanut perheensä elantoa. Poromiesperheet asuttavat Savukoskellakin syrjäisemmät kylät. – Soklin alue on tärkeää KeminSompion paliskunnan laidunaluetta. Koko malmion alue on rehevää ja hyvää kesälaidunta. Sotajokivuomaa pitkin porot kulkevat laitumelta toiselle. Eikä porojen häiriö rajoitu vain kaivokselle ja rakennetulle alueelle, muistuttaa Heidi Martin. Katso lisää Ale-tarjouksia www.asko.fi/ale Tänään klo 12-16 URAANI ja raskasmetallit ovat Soklin kaivoksen iso peikko niin matkailun kuin porotaloudenkin kaskessa. Lannoitteisiin niitä ei sallita, mutta mihin ne pannaan? -50% Kaikki matot SOFIE-levitettävä sohvasänky taittopatjalla -10% -25% Alennus normaalihinnasta, ei koske aiemmin tehtyjä kauppoja. KE · Paljon lisäalennuksia – Talvivaara on varottava esimerkki virkamiehille. Soklin uraanin ja muiden saasteiden käsittely on varmistettava jo ennen kaivoksen avaamista. Ettei vain kävisi niin kuin Talvivaarassa, että jätteet huilaavat pitkin jokia. Siellä yhtiö toi uraanin rikastuksen kyökin kautta, muistuttaa Heidi Martin. 129 200 ·S 199,- LII ää v i ä p 4 e l A siin. Heikompilaatuista fosfaattia Soklissa sentään riittää sadaksi vuodeksi. Siellä uinuu myös uraania ja muita arvomineraaleja. LU Kovdorin putkea. Samoin rata tulee aidata ja rakentaa tunneleita porojen kulku- ja kuljetuspaikoille. Natura-alueelle Yara on jo ratatunnelin luvannut rakentaa. Miksi Yara on vähätellyt porotaloutta suunnitelmissaan, kyselee Heidi Martin. Tämä kaikki on suunniteltu norjalaisen Yaran 20 vuoden tarpei- KA Askossa on Hihnavaaran porotilan emäntä ja Savukosken kunnahallituksen jäsen Heidi Martin ei kaipaa Soklia porojensa laitumille. Rikastusta kaavaillaan nyt Suomen puolelle Savukoskelle. Rautatien ympäristövaikutukset on tutkittu. Sallan pohjoispaliskunta suosittelee radan rakentamista Kemin-Sompion ja Sallan pohjoisen paliskunnan rajalle. Kemin-Sompion paliskunnan mielestä kaivosta ei tule avata lainkaan. Päätöstä kaivoksen avaamisesta Sokliin ei norjalainen Yara ole tehnyt. Kaivos työllistäisi toimiessaan noin 200 henkilöä, sivuvaikutuksineen 450 henkilöä. Rakennusaikana työllisten määrä olisi noin 800 henkeä. UO MEN LU O T E T U I N HU ON E (525,-) etusi 62% SOFIE-levitettävä sohvasänky taittopatjalla 199,- (525,-) Runko kermanvärinen tai musta. L209 x S81 x K100 cm. Hinta sisältää taittopatjan 80/160 x 200 cm. Asko Kemi, Täikönkatu 1, avoinna ma-pe 10-18, la 10-15, su 12-16 www.asko.fi Soklin rikastamon selkeytysallas, johon johdettaisiin lämmitetyt prosessivedet. Poromiehet pelkäävät, ettei jätejärvi ja laskuojaksi suunniteltu Vouhtujoki jäädy talvellakaan. Myös Sallan Pohjoisen Paliskunnan ja Kemin-Sompion rajalle suunniteltu rautatie koetaan uhkaksi ja kulkuesteeksi. – Kaivokselta ja rikastamolta tulevat ja lähtevät putket tulee kaivaa maan alle, kuten suunniteltiin Soklin kaivos vähintään SOTAJOELLE on suunniteltu Mikä? A10 Ulkomaat Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 USA:n poptähdet suojelevat kappaleitaan republikaaneilta Kampanjat: Romney ja Gingrich saivat lauluntekijät kiukustumaan STT, ILONA VIHONEN Helsinki Republikaanien presidenttiehdokkaaksi pyrkivät Mitt Romney ja Newt Gingrich ovat joutuneet muuttamaan vaalikampanjoidensa soittolistaa, koska lauluntekijät ovat ärähtäneet kappalei- densa luvattomasta käytöstä. Gingrich joutui tällä viikolla luopumaan Survivoryhtyeen Eye of the Tiger -kappaleesta, joka on soinut Gingrichin vaalitilaisuuksissa. Hittibiisi muistetaan erityisesti Rocky III -elokuvasta vuodelta 1982. Kappaleen kirjoittanut Frankie Sullivan kertoo Atlantic-lehdelle, että asia on viety oikeuden ratkaistavaksi, koska Gingrich ei reagoinut pyyntöön jättää kappale rauhaan. Sullivan pelkää laulun menettävän arvoaan, jos se yhdistyy kuuntelijan mielessä johonkuhun poliitikkoon. –Minun motiiveillani ei ole mitään tekemistä politiikan kanssa. Laulu on yksi lapsistani, joten hyödynnän vain tämän hienon maan lakeja, hän sanoi New York Times -lehden mukaan. MITT ROMNEY suututti puolestaan somalialaissyntyisen K’naan-räptähden, jonka kappale Wavin’ Flag soi Romneyn kampanjassa. K’naan esti käytön poliittisista syistä. –Sain Twitterissä hirveän määrän viestejä ihmisil- tä, jotka olettivat minun olevan nyt Mitt Romneyn kampanjan tukija, sanoi K’naan New York Timesille. Lehden mukaan poliitikko voi ostaa tekijänoikeudelliset luvat musiikin käyttöön. Ongelmia voi kuitenkin seurata silloin, jos kampanjasta syntyy käsitys, että kappaleen esittäjä tukee ehdokasta. SUURI OSA poptähdistä on perinteisesti tukenut demokraatteja, minkä takia moni heistä ei halua luovuttaa kappaleitaan republikaanien käyttöön. Poikkeuksiakin on: esimerkiksi Romney sai Kid Rockilta luvan soittaa kampanjassaan Born Free -kappaletta. Tavallisesti republikaanit saavat kuitenkin enemmän tukea country-tähtien joukosta. Republikaanien esivaalikisa jatkui lauantaina Nevadassa. Ennakkosuosikki Mitt Romneylle ennustettiin helppoa voittoa, sillä gallupeissa hänellä on ollut yli 20 prosenttiyksikön etumatka lähimpään kilpakumppaniinsa Newt Gingrichiin. Ensi viikolla ratkeavat Coloradon, Minnesotan, Missourin ja Mainen esivaalit. me erkkokauppam Uudistettu v plandhotels.com on avattu: La Loma mest a v ri käy iitenä tös pä Klikkaa uudistettuun Levillä ivänä vii säsi ko ja Yll äkse ssa verkkokauppaamme, llä! jossa tarjoillaan vain onnistuneita lomia. Räätälöi mieluisa osoitteessa Laplandhotels.com. Hiihtoloma on enää tovin odotuksen päässä. Uudistetusta verkkokaupastamme loman varaaminen on helppoa, tulitpa sitten sivakoimaan aurinkoisille hangille tai viilettämään pitkin upeita rinteitä! Hohtavien hankien -tarjouksia hiihtolomalle Tarjoukset voimassa hiihtolomaviikoille 8–10. Sukseeta Ylläksellä 450,- Iloisten hankien Levi 450,- alk. Lapland Hotel Äkäshotelli Lapland Hotel Ylläskaltio 2 aik. + 2 lasta (alle 16 v) / 3 vrk / lomahuoneisto tai perhehuone puolihoidolla. alk. Lapland Hotel Sirkantähti 22–4 –44 hlöä hlö / 5 vvr hl vrk / saunallinen s unn liin n Superior SSuperior-huone Superior-huone. ppe oor huone. u e. e Palvelemme sinua myös numerossa 016 3232 LEVI YLLÄS SAARISELKÄ OLOS RO VANIEMI PALLAS KILPISJÄRVI HETTA LUOSTO Ulkomaat A11 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 SERGEI ILNITSKY Matkustajalautta taas karille Italiassa Rooma Italiassa koettiin jälleen lauantaina uhkaava laivaturma, kun matkustajalautta Shardon ajoi karille Rooman edustalla. Ilmeisesti raju lumimyrsky työnsi lautan väärälle reitille. Törmäys repi aluksen kylkeen 25-metrisen reiän. Rannikkovartiosto onnistui kuitenkin evakuoimaan kaikki aluksen noin 260 matkustajaa, eikä kenenkään kerrottu loukkaantuneen onnettomuudessa. Tapaus nostatti kuitenkin paniikkia matkustajissa, jotka pelkäsivät tammikuisen Costa Concordia -turman uusintaa. Risteilijän haaksirikossa kuoli tuolloin 32 ihmistä. STT, AFP Afganistanissa ennätysmäärä siviiliuhreja Moskovan lauantaiset mielenosoitukset oli aiempaa selvemmin suunnattu pääministeri Putinin presidentiksi paluuta vastaan. Putin sai joukot liikkeelle pakkasesta huolimatta Mielenosoitukset: Osa vastusti presidenttiehdokkuutta, osa kannatti STT Moskova Edes pureva pakkassää ei estänyt moskovalaisia lähtemästä sankoin joukoin kaduille lauantaina. Kymmenettuhannet ihmiset osoittivat mieltään; toiset nykyhallinnon puolesta, toiset sitä vastaan. –Olemme valmiit jopa fyysiseen kärsimykseen saadaksemme äänemme kuuluviin, opposition kokoontumiseen turkissa saapunut Katja puhisi. Tämänkertainen mielenosoitus oli suunnattu aiempaa selvemmin pääministeri Putinin presidentiksi paluuta vastaan. Muuten opposition vaatimukset olivat pitkälti samat kuin joulukuussa vilpillisiksi leimautuneiden duumanvaalien jälkeen. –Lisätään vaatimuksia sitten, kun nämä jo aiemmin esitetyt on toteutettu, kaikkiin duumanvaalien jälkeisiin mielenosoituksiin osallistunut Viktor järkeili. Mielenosoittajat vaativat edelleen duuman uusintavaaleja, mutta katseet ovat jo aiempaa selvemmin presidenttikisassa. –Putinilla on käytössään rajattomat taloudelliset resurssit, ja hänen saamansa suhteettoman iso medianäkyvyys rikkoo vaalilakia, kommunistisen puolueen toimintaan aktiivisesti osallistuva Janett harmitteli. VENÄJÄLLÄ oli tammikuussa hapuilevaa yritystä valtiovallan ja opposition välisen vuoropuhelun aloittamiseksi. –Edistystä ei tapahdu, koska Kremlissä istuvilta puuttuu kokonaan neuvottelutahto, Katja arveli. Tämänkertaisen mielenosoituksen turvatoimet olivat aiempaa tiukemmat. Esimerkiksi lämpimän juoman tuonti termospulloissa mielenosoituspaikalle oli kielletty. –Katsokaa, minkä verran paikalla on poliiseja. Valtiovalta pelkää, Janett totesi ivallisesti. Ihmisiä alkoi kerääntyä mielenosoituskulkueen lähtöpaikalle jo varhain aamupäivällä. Osa aikaisin saapuneista taipui kuitenkin pakkasen kourissa jo ennen mielenosoituksen virallista alkamista. –Tuemme kyllä mielenosoitusta, mutta jalat ovat jo aivan jäässä, paikalta heti alussa poistunut Jelena valitteli. OPPOSITION kokoontumisessa nähtiin myös presidenttiehdokas, oligarkki Mihail Prohorov, jota epäillään Kremlin asettamaksi ehdokkaaksi. –Kansalaisemme ovat lähteneet kaduille. He haluavat kunnioitusta ja muutoksen. Minun on oltava heidän kanssaan, Prohorov muotoili. Toisaalla Moskovassa järjestetyn nykyhallintoa tukeneen mielenosoituksen sanoma oli täysin vastakkainen. Putinin kannattajat näkivät poliittisen järjestelmän muutoksen uhkana eikä mahdollisuutena. –He haluavat vuoden 1991 tapaan maamme luhistuvan ja verenvuodatuksen palaavan, julisti yksi puhujista, Venäjän valtionteleviosta tuttu Maksim Shevtshenko. Huhujen mukaan valtion työntekijöitä patistettiin osallistumaan Putinia tukeneeseen mielenosoitukseen. Sekä opposition että nykyjohdon kannattajat järjestivät lauantaina mielenosoituksia myös monissa muissa Venäjän kaupungeissa. Venäjä ja Kiina estivät Syyria-päätöslauselman STT, AFP, Reuters Beirut/München/Moskova Kiina ja Venäjä estivät lauantaina veto-oikeudellaan Syyriaa koskevan päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa. Päätöslauselman puolesta äänesti kolmetoista maata. Päätöslauselma olisi antanut vahvan tuen Arabiliiton suunnitelmalle rauhoittaa Syyrian väkivaltaisuudet, ja siinä vaadittiin myös Syyrian presidentin eroa. Venäjän mukaan päätöslauselma ei ollut tasapuolinen, koska se asetti enemmän vaatimuksia hallitukselle kuin mielenosoittajille. Diplomaattisesta painostuksesta huolimatta Venäjä päätti käyttää veto-oikeuttaan sen jälkeen, kun Yhdysvallat ja Euroopan maat eivät suostuneet tekemään päätöslauselmaan Venäjän ehdottamia lisäyksiä. Kiina seurasi Venäjän esimerkkiä. Maat estivät turvallisuusneuvoston Syyriaa koskevan päätöslauselman hyväksymisen myös lokakuussa. Yhdysvaltojen ulkoministeri Hillary Clinton kritisoi ankarasti Venäjää. –Luulin, että vielä viime hetkelläkin olisi ollut mahdollisuus sopia joistakin niistä kysymyksistä, joista venäläiset huolehtivat. Tarjouduin työskentelemään rakentavasti, jotta näin tapahtuisi. Se ei kuitenkaan ollut mahdollista, hän sanoi. Clinton sanoi, ettei Syyriaan missään tapauksessa hyökätä sotilaallisesti. Hänen mukaansa päätöslauselman torppaaminen tarkoittaa vastuun kantamista siitä, mitä Syyriassa tapahtuu. Neuvottelujen tunnelmaa kiristivät tiedot Syyriassa leimahtaneista väkivaltaisuuksista. Aktivistien ja opposition mukaan Syyriassa kuoli vuorokauden aikana jopa 240–260 ihmistä,. Kabul Afganistanin sota vaati viime vuonna ennätysmäärän siviiliuhreja, kertoo YK:n Afganistanin avustusoperaatio Unama. Järjestön vuosiraportin mukaan vuonna 2011 sodassa kuoli 3021 siviiliä, mikä on kahdeksan prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Uhriluvusta yli kolme neljäsosaa aiheutui Taleban-kapinallisten iskuista. YK:n mukaan uhrien määrän kasvu johtuu etenkin itsemurhaiskujen ja omatekoisten räjähteiden lisääntymisestä. STT, Roomalaisetkin ovat päässeet lumen makuun. Lumi sai hiihtäjät kaduille Roomassa Rooma Rooman peittänyt lumivaippa houkutteli lauantaina hiihtäjät Italian pääkaupungin kaduille. Vastaavaa lumipyryä ei ollut nähty Roomassa kolmeen vuosikymmeneen. Armeija oli kutsuttu apuun lumitöihin, ja kaupungin asukkaille jaettiin parituhatta lumilapiota. Monet nähtävyydet, kuten Colosseum, pysyivät suljettuina. Lumen takia kuolleiden määrä nousi kuuteen. Koko Euroopassa kuolleita on yhteensä jo yli 260. Pahin tilanne on Ukrainassa, missä kuolleiden määrä on noussut yli 120:n. Pahimmillaan lämpötila on laskenut Ukrainassa alle 38 miinusasteen. Lumi aiheutti edelleen peruuntumisia ja myöhästymisiä liikenteeseen ympäri Euroopan. STT, TT–AFP A12 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Urheilu Urheilutoimittajat: Juha Lampela, Jari Stolt, Jouni Valikainen Puhelin: 010 665 6301 Sähköpostit: [email protected] [email protected] A Oikea joukkue meni finaaliin. Annoimme Venäjälle kaksi ensimmäistä maalia, emmekä olleet itse tarpeeksi tehokkaita. Päävalmentaja Tommy Österberg ei selitellyt Suomen taivuttua Venäjälle maalein 4–6 jääpallon MM-kisojen välierässä Almatyssa. Sunnuntain finaalissa kohtaavat Ruotsi ja Venäjä, pronssista pelaavat Suomi ja isäntämaa Kazakstan. MARKKU MÄKINEN Vastoinkäymise Yleisurheilu: Mykoplasmasta kärsinyt Anette Haukilahti tekee paluuta ikäluokkansa kärkikastiin Lakkapään Kalle Määttä (5) iskee ja seurakaveri Jussi Sirviö seuraa vierestä. Team Lakkapää kaatui selvästi Urheilutieto Vammalan Lentopallo esitti parhaat puolensa kotiottelussaan Team Lakkapäätä vastaan. Viime kevään loppuotteluparista VaLePa oli selvästi niskan päällä ja pystyi nuijimaan vieraansa Sylvään lattiaan suoraan lukemin 3-0. Erät 25-15, 25-18 ja 25-23. Kahdessa ensimmäisessä erässä kotijoukkue suorastaan murskasi Lakkapään vastaanoton hyvillä syötöillään ja torjuntapeli oli sen jälkeen huomattavasti helpompaa. Vieraiden aloitusten vastaanotto rimpuili monen miehen voimin, niinpä passari Kalle Määttä joutui etsimään varmimmat vaihtoehdot peliinsä. – Syöttö ja vastaanotto ratkaisivat, vaikka eihän kukaan tällä hetkellä syötä tosikovaa Suomes- sa. Meillä ei ollut Olli Kunnaria, joka olisi uskaltanut ottaa ratkaisijan roolin. Olemme tulossa, mutta eri asia on saammeko pelimme valmiiksi ennen kauden loppumista. Ratkaisija meidän pitäisi löytää, ehkä Spencer Leiskestä voi sellainen vielä tulla, arvuutteli tappioon pettynyt Lakkapään valmentaja Normunds Veinbergs. Rovaniemeläiset tulivat viikonvaihteeksi Etelään tavoittelemaan kolmea pistettä, joten huomenna olisi kaadettava Isku-Volley Tampereella. – Voitto Pyynikillä on kyllä mahdollista, mutta silloin meidän pitää onnistua huomattavasti paremmin. Toivottavasti Isku ei ole yhtä kova kotijoukkue kuin VaLePa, jotta voisimme uskoa voittoomme, Veinbergs pohtii. Suomi ja Kazakstan pelaavat pronssista STT Helsinki/Almaty Suomen jääpallomaajoukkue ei pystynyt yllättämään Venäjää toisellakaan yrittämällä MM-kilpailuissa Almatyssa. Lauantainen välierä eteni liki samaa kaavaa kuin joukkueiden kohtaaminen alkusarjassa. Venäjä rakensi turvallisen tuntuisen etumatkan, jota Suomi yritti loppumetreillä kuroa kiinni. Alkusarjassa Suomi kiri kolmen maalin takaa ja hävisi 4–5. Välierässä Venäjän etumatka oli suurimmillaan viiden maalin mittainen ja voittonumerot 6–4. Välierät pelattiin lumituiskun vuoksi kolmessa puolen tunnin erässä. Venäjä ei lumipöperössä saanut tilaa tavallisen tehokkaalle pelilleen, mutta pärjäsi silti. –Annoimme Venäjälle kaksi ensimmäistä maalia, emmekä olleet itse tarpeeksi tehokkaita. Sää oli puolellamme, mutta harmi, ettemme päässeet lähemmäksi. Oikea joukkue meni finaaliin, Suomen päävalmentaja Tommy Österberg kertasi. Suomi yritti pitkillä avauksilla, joita maalivahti Timo Oksanen viskeli parhaimmillaan vastustajan maalille asti Venäjä otti ohjat avausmaalilla seitsemännellä peliminuutilla. Mikko Lukkarila epäonnistui rangaistuslyönnissä kymmenen minuutin paikkeilla. Pronssipelin vastustajaksi Suomi saa MM-isäntä Kazakstanin, joka hävisi välierän Ruotsille rangaistuslyönneillä. Alkusarjassa Suomi hävisi Kazakstanille 4–10. Juha Lampela Monen urheilijan riesana ollut mykoplasma-bakteeri pilasi juoksija Anette Haukilahden, 18, viime kauden. Haukilahti ei anna vastoinkäymisen kuitenkaan lannistaa. Hän havitteleekin paluuta ikäluokkansa kärkikaartiin. –Koville se otti, mutta ainakin tässä on oppinut kärsivällisyyttä. Uskon, että tämä kehittää minua urheilijana entistä enemmän, Haukilahti miettii. Lapin Lukkoa edustava Haukilahti kävi lauantaina kotimaisemissa. Hän testaili vauhtiaan Länsi-Pohjan hallikisoissa Haaparannan Aspen-hallilla ja 1500 metriä taittui aikaan 4.40,58. –Olipa mukavaa juosta pitkästä aikaa tonnivitonen. Eiköhän tuosta ajasta saa vielä nipistettyä sekunteja tulevissa kisoissa. Hallikilpailukalenteriin on merkattu ainakin ensi viikonvaihteen kisat Rovaniemellä ja 19-vuotiaiden SM-kisat kolmen viikon kuluttua Kuortaneella. HARJOITTELUINTOA Haukilahdella on luonnollisesti riittänyt yllin kyllin viime vuoden pitkän ”pakkoloman” jälkeen. Jopa vähän liikaakin ja valmentaja Susanna Parkkisenniemi on joutunut hieman topputtelemaan suojattiaan. Kovien pakkasten tarjoamat ris- Uskon, että tämä kehittää minua urheilijana entistä enemmän. A kit on minimoitu juoksumattoharjoittelulla. –Tämän viikon harjoitukset tehtiin kaikki matolla. Näin yritetään välttää hengitystievaivat, joita on muutenkin näin flunssa-aikana tarjolla. Joulun ja uudenvuoden tienoon Haukilahti vietti Portugalin lämmössä. –Siellä pääsi vetämään kahden ja puolen viikon harjoitusjakson hyvissä olosuhteissa. HAUKILAHTI PALAA Portugaliin toukokuussa. Atlantin rannalla on tarkoitus viettää kaikkiaan kuukausi. –Minulla on allergiaa ja toukokuu on sen suhteen Suomessa pahinta aikaa. Näin vältellään niitäkin oireita. Ennen Portugalin reissua Haukilahti aikoo pistää alulle myös ylioppilaskirjoitukset. Hän käy Rovaniemellä kolmatta lukukautta urheilulukioa. Tarkoitus on kirjoittaa pari ainetta jo tulevana keväänä. Anette Haukilahti testasi kuntoaan Aspe Evilä odottaa innolla ensi kesää STT, Pekka Pernu Pituushyppääjä Tommi Evilä odottaa tulevaa kesää kuin Aku Ankan tuplanumeroa. Ensin edessä ovat Helsingin EM-kilpailut kesä-heinäkuussa, ja heinä-elokuussa siintävät Lontoon olympialaiset. –Sehän on tuplahuvi, ei siinä sen ihmeempää. Niin kuin jättiiso Aku Ankka, Evilä pyöritteli. –Molempiin pystyy saamaan kuntohuipun. Tampereen Pyrinnön hyppääjä jäi lauantaina Tampereella pituuskisan kolmanneksi tuloksella 769. Edelle venyttivät Ukrainan Andrij Makartshev (780) ja hal- liennätyksellään Nokian Urheilijoiden Otto Kilpi (774). –Kierros kierrokselta parani. Sen tosin arvasin, että askelmerkin kanssa on ongelmia, maksimivauhtia hypyissään käyttänyt Evilä sanoi. –Sitä on pakko ajaa sisään jo hallikaudella, kun kesä ja isot kisat tulevat tällä kaudella niin nopeasti. Ei ole varaa alkaa hallissakaan jolkotella. Hallikaudella Evilä haluaa parannella seitsemän vuotta vanhaa halliennätystään 800. –Siitä lähdetään liikkeelle. Se on realismia. Harjoituskauden ennätystuloksia Teneriffalla hätyytelleen Evi- län harjoittelu keskeytyi vuodenvaihteen tienoilla viikoksi. Kokenut hyppääjä retkautti niskaansa, kun sai pallon päähänsä Pirkkahallissa. –Vahinkojahan sattuu. Onneksi ei mennyt nilkka ympäri. Tuo päähän aina kestää, kutsua viikon kuluttua Norjassa käytävään maaotteluun odottava Evilä sanoi. Pikamatkojen Suomen ennätyksiä menneenä kesänä hätyytellyt Jonathan Åstrand avasi hallikautensa 60 metrillä ajalla 6,77. Paremmin pikapyrähdyksen pisteli vain MM-viestipronssia Saint Kitts&Nevisille Daegussa voittanut Antoine Adams (6,71). Urheilu A13 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 A NDREAS Romar nappasi kauden toiset syöksypisteensä alppihiihdon maailmancupissa lauantaina. Suomalainen laski 23:nneksi Chamonix’n yli kolmikilometrisessä La Verte des Houches -rinteessä. Kanadalainen yllätysvoittaja Jan Hudec oli reilut kaksi sekuntia nopeampi. 50. voitto maailmancupissa. Lindsey Vonn sai lauantaina täyteen tasaluvun alppihiihdon maailmancupissa voitettuaan Garmisch-Partenkirchenin syöksyn yli 20 asteen pakkasessa. Yhdysvaltalaisen edellä on voittojen määrässä enää Anne-Marie Moser-Pröll, joka haali 62 ykköstä 1970-luvulla. estä uutta puhtia S ILJA Lehtisen joukkue jatkaa purjehduksen Match race -luokan olympiakarsinnan kärjessä Miamissa. Lehtinen, Silja Kanerva ja Mikaela Wulff voittivat toisella kierroksella viisi kuudesta lähdöstään. Kisan kolme parasta saa maapaikan Lontoon olympialaisiin. Pekka Niska maalasi kolmesti KATJA LEHTO Tornion Palloveikkojen kasvatti ja nykyisin Ruotsin Sandvikenin riveissä pelaava Pekka Niska onnistui kolme kertaa maalinteossa, kun Suomi kohtasi neljän maan alle 17-vuotiaiden jääpalloturnauksessa Venäjän, Norjan ja Ruotsin. Varkaudessa pelatussa Eurooppa turnauksessa Suomi hävisi Venäjälle 1-2, voitti Norjan 6-2 ja taipui Ruotsille 2-5. Niska onnistui maalinteossa Norjaa vastaan kahdesti ja Ruotsin verkkoon pallo livahti kertaalleen. Venäjä voitti turnauksen, toiseksi tuli Ruotsi ja kolmanneksi Suomi. Alakorpi nosti SM-ykköseksi Karihaaran Karun Kari Alakorpi otti veteraanien penkkipunnerruksen SM-kisoissa Tampereella ykkössijan miesten 50-vuotiaiden +120 kilon sarjassa. Kemiläisen voittotulos oli 225 kiloa. Seurakaveri Markku Sotisaari oli viides tuloksella 185 kiloa 40-vuotiaiden 120 kilon sarjassa ja KarKan Markku Hamari kuudes tuloksella 200 kiloa 40-vuotiaiden 105 kilon sarjassa. 3X tänään tapahtuu n-hallissa 1500 metrillä. Storbackan avauskisa henkistä tuskaa STT IK Falkenin Karin Storbacka palasi viime viikolla Portugalin leiriltä Suomeen jalat ”aivan tukossa”. –Ehkä harjoittelu meni vähän överiksi siellä, hän arveli. Tampereen Pirkkahallissa vauhti kuitenkin löytyi, ja Storbacka juoksi 1500 metrillä kauden kotimaisen kärkituloksen ja halliennätyksensä 4.14,89. Storbacka sai hyvää vetoapua Johanna Lehtiseltä, jonka ohi hän kipaisi vasta loppusuoralla. –Tiesin, että täällä on mahdollista juosta alle 4.15. Tosin ensimmäinen kisa on aina vaikea. Henkisesti se on tuskaa, seuraavaksi Vaasassa tiistaina kilpaileva Storbacka sanoi. Helsingin EM-kilpailut ovat Storbackan kauden tärkein kilpailu, Lontoo sitten ”kova haaste”. Sitä Storbacka ei tiennyt vielä itsekään, keskittyykö kesällä enemmän päämatkalleen 800 metrille vai niin ikään lupaavasti rullaavalle 1500 metrille. –Kohta sekin täytyy päättää, mutta vielä tässä on aikaa. MIKA KANERVA 1 Ampumahiihto. Kaksi suomalaisnaista survaisee suksensa yhteislähtökisaan Holmenkollenilla. Kaisa Mäkäräisen lisäksi mukana on Mari Laukkanen, joka otti lauantaina uransa parhaan sijoituksen maailmancupissa (14:s). TV2 näyttää naisten kisan kello 14.10 ja miesten kello 16.10. 2 Hiihto. Pakkasen on luvattu lauhtuvan hitusen Venäjän Rybinskissä, jossa sauvotaan hiihdon maailmancupia. Miehet hiihtävät yhdistelmäkisassa 30 kilometriä ja naiset 15. MTV3Max ja Eurosport lähettävät tapahtumia suorana kello 10.25 ja 13.40. 3 Karin Storbacka juoksi kauden kotimaisen kärkiajan 1 500 metrillä. Jääpallo. Suomi vääntää MM-kisojen pronssista isäntämaa Kazakstanin kanssa. TV2 lähettää ottelun kello 12.20. A14 Urheilu Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Sormet eivät jäätyneet FELICE CAL ABRO’/AP Ampumahiihto: Kaisa Mäkäräinen nousi takaaajon jälkeen viidenneksi STT Oslo Ampumahiihtäjä Kaisa Mäkäräinen jatkoi tasaisia esityksiä maailmancupissa. Mäkäräinen sijoittui lauantaina Holmenkollenilla takaa-ajossa viidenneksi. Joukkuetoveri Mari Laukkanen oli 14:s ja sanoi, että kisa oli yksi hänen uransa parhaista. –Ei se mikään täydellinen kisa ollut, mutta kaikin puolin ihan jees, Mäkäräinen mietti puhelimeen. Pakkanen paukkui Kollenilla. Oli kylmin kisapäivä (–14 celsiusastetta) tänä talvena. –Totta kai se kylmä vähän kangistaa, eikä meno välttämättä tunnu rennolle. On sormet siinä rajoilla, jäätyykö vai ei, Mäkäräinen sanoi. Eivätkä sormet jäätyneet. Mäkäräisen edellä maaliin tuli nelikko, joka on hänen edellään myös maailmancupin pisteissä. Voittaja Magdalena Neuner johtaa maailmancupia ennen valkovenäläistä Daria Domratshevaa, joka oli kisassa kolmas. Venäläinen Olga Zaitseva oli toinen ja maailmancupissa neljäntenä. Norjalainen Tora Berger löi loppukirissä Mäkäräisen ja on pisteissä kolmantena pari pistettä edellä Mäkäräistä, joka on viidentenä. –Samat tyypit on koko ajan etupuolella. Ei pääse maailmancupissa nousemaan, mutta ei hirveästi laskekaan, Mäkäräinen sanoi. Kaisa Mäkäräinen nousi yhdeksänneltä sijalta viidenneksi takaa-ajokisassa. –Tärkeintä oli, että onnistuin ensimmäisessä makuussa, koska tietää, että toinen makuu on tulossa. Ja sitten kun siitä tuli ne sakot, tiesi, että tämä (makuupaikat) oli tässä, Mäkäräinen kertoi. Sunnuntain yhteislähtökisassa Mäkäräinen keskittyy omaan suoritukseen. –Hiihtokunto näyttää ihan ok:lta. Koetetaan onnistua pen- kalla (ammunnassa), ei kai siinä sen kummoisempaa, Mäkäräinen pohti. LAUKKASELLE 14:s sija oli kaikkien aikojen paras maailmancupissa. –On kovasti tehty ammunnan eteen töitä, ja on mukavaa, että työstä saa palkinnon, Laukkanen iloitsi. –Kyllä se sijoitus penkalla teh- tiin, Laukkanen sanoi. –Aika monta vuotta on mennyt siitä, kun on viimeksi selvinnyt neljältä paikalta yhdellä sakolla. Ja oli vielä hallitun tuntuinen kokonaissuoritus, Laukkanen naurahti. Nyt ei pakkanenkaan haitannut, vaikka hänelle kylmä sää on usein ollut astman takia myrkkyä. –Toivottavasti tällaisia suorituksia tulee lisää. Roponen onnistui pakkaskisassa KARI KUUKKA STT Rybinsk Riitta-Liisa Roponen hiihti kauden parhaan maailmancup-kilpailunsa, kun hän ehti kuudenneksi maastohiihdon yhteislähtökilpailussa Venäjällä. Rybinskin pakkaspäivän ykköstähti oli uransa 50. maailmancup-voittoon kirinyt Norjan Marit Björgen. Vapaan hiihtotavan naisten kympin aikana pakkanen kiristyi sääntöjen rajamaille 19,5 asteeseen. –Melkoinen tuuli oli tänään tähän pakkaseen, aika jäätävä keli oli hiihtää, Roponen sanoi Maastohiihto ry:n tiedotteessa. Norjan ykkösjoukkue Mikko Kokslien ja Magnus Moan voitti maailmancupin parisprintin lauantaina Val di Fiemmessä. Ranskan joukkueet olivat sijoilla kaksi ja kolme. Suomen joukkue Janne Ryynänen ja Jim Härtull oli 11:s. Kokslien ja Moan lähtivät mäen jälkeen 15 kilometrin hiihtoon sijalta kahdeksan. Hiihdon puolivälissä Norjan ykkönen oli siirtynyt johtoon. Mäkiosuuden ranskalainen voittajapari Jason Lamy Chappuis ja Maxime Laheurte putosi hiihdossa sijan toiseksi. Suomalaisista Ryynänen venytti mäessä 124 ja Härtull 116,5 metriä. Suomalaispari lähti ladulle 11:ntenä minuutin ja kuusi sekuntia Ranskan jälkeen. Suomalaisista Ryynänen hiihti varovaisesti perjantain vaikeuksien (läkähtyminen) takia, mutta Härtull eteni vahvasti. –Tosi loistava kisa Jimiltä hiihto-osuudella. Hänelle kun saadaan lisää kisoja alle ja itseluottamusta niiden myötä, saadaan varmasti hyviä tuloksia. Jim on ottanut ison kehitysaskeleen tällä kaudella, arvioi päävalmentaja Kimmo Savolainen tiedotteessa. STT Schlierenzauer jatkoi voittokulkuaan Italiassa MÄKÄRÄINEN aloitti kisan hy- vin. Ensimmäisellä makuupaikalla tuli nolla. Hän nousi ensimmäisissä väliajoissa viidenneksi. Toisella makuupaikalla tuli kaksi ohilaukausta, ja hän putosi kahdeksanneksi. –Se kuuluu lajiin. Sen tietää, että jos sakkoja tulee, lähdetään kiertämään rinkejä. Ei siinä ruveta maita myymään, kun kisa ei ole edes puolessavälissä, Mäkäräinen sanoi. Norja juhli voittoa yhdistetyn parisprintissä Riitta-Liisa Roponen oli paras suomalainen Venäjällä. Haukiputaalainen oli hiihtoonsa tyytyväinen. Eroa Björgeniin tuli runsaat puoli minuuttia, mutta Roponen pystyi lopussa pitämään takanaan muun muassa Justyna Kowalczykin, joka oli seitsemäs. Björgen ohitti puolalaisen cupin kokonaistilanteessa 23 pisteen erolla. Aino-Kaisa Saarinen hiihti 14:nneksi (43,6 sekuntia kärkeen) ja valitteli silmien ja sormien jäätymistä. Krista Lähteenmäki oli 20:s (–1.24,9) ja Riikka SarasojaLilja 29:s (–2.10,6). Maaliin hiihti vain 49 naista. Norjalaiset hallitsivat tulosluettelon kärkipäätä, sillä kymmenen parhaan joukossa oli kuusi norja- laista. Norjalla on seitsemän naishiihtäjän kiintiö normaalimatkoilla, ja lauantaina huonoin joukosta oli 17:s. MIESTEN 15 kilometrin kilpailus- sa kanadalainen Devon Kershaw juhli uransa ensimmäistä voittoa maailmancupissa. Ykkössija heltisi loppukirissä 0,9 sekunnin erolla isäntämaan Ilja Tshernusoviin. Suomalaisia mieshiihtäjiä ei ole mukana Rybinskissä, sillä joukkueeseen valittu Matti Heikkinen päätti olla lähtemättä Venäjälle. Lauantain kilpailusta puuttuivat myös cupin kärkimies, Sveitsin Dario Cologna ja kakkonen, Norjan Petter Northug. Itävallan Gregor Schlierenzauer palasi voittoisasti mäkihypyn maailmancup-kiertueelle, kun hän otti kauden viidennen ykköstilansa Italian Val di Fiemmessä. Schlierenzauer ponnisti Predazzzon HS134-mäessä 134 ja 134,5 metriä kukistaen toiseksi sijoittuneen Saksan Severin Freundin 15,1 pisteellä. Suomalaishyppääjissä ei ollut kehumista. Lupaavasti vielä koekierroksella liidelleet suomalaiset olivat kilpailussa statisteja, sillä 30:nneksi sijoittunut Anssi Koivuranta ylsi ainoana toiselle kierrokselle. Odotuksia oli lauantaina lastattu varsinkin Kuopion Puijolla viime ajat harjoitelleen Janne Happosen niskaan. Hän oli perjantain karsinnassa viides, mutta vuorokautta myöhemmin 120 metrin kisahypyllä ei ollut asiaa toiselle kierrokselle. –Lataus meni yli. Ponnistus suuntautui eteenpäin, Niemelä selvitteli. Kykkänen jäi ilman cup-pisteitä Mäkihyppääjä Julia Kykkänen jäi ilman maailmancup-pisteitä, kun hän sijoittui Itävallan Hinzenbachissa 32:nneksi. Kykkänen ponnisti 78 metriä. Hänet erotti HS94-mäessä 30. sijasta 1,9 pistettä. Sijoitus oli Kykkäsen huonoin naisten maailmancupin avauskaudella. Parhaimmillaan hän on yltänyt 14:nneksi. Sääolojen takia yhden kierroksen kisaksi jääneen kilpailun voitti Itävallan Daniela Iraschko. Maailmancupin kokonaiskilpailua johtava USA:n 17-vuotias Sarah Hendrickson oli toinen. Hinzenbachissa hypätään maailmancup-pisteistä uudelleen sunnuntaina. STT Urheilu A15 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 TUOMO TENHUNEN Nopeat RoKi nyhjäsi pisteen VG-62:lle HIFK:n valmentaja Petri Matikainen joutui turvautumaan puvun sijasta pipoon ja toppatakkiin. Petteri Wirtanen ratkoi rankkareillaan Talviklassikon STT HIFK löi Helsingin Olympiastadionilla pelatussa jääkiekon SMliigaottelussa Jokerit voittolaukauksin 3–2. Ekstrapisteen HIFK:lle ratkaisi rankkareillaan Jokeri-vahti Eero Kilpeläisen yllättänyt Petteri Wirtanen. HIFK siirtyi 34264 katsojan edessä maaottelutauolle sille ennätyksellisessä kuuden ottelun voittoputkessa. –Voitto on aina voitto, ja kun se tulee tällaisen spesiaalipäivän päätteeksi, niin mikäs sen hienompaa, Wirtanen sanoi. –Olosuhteet eivät vaikuttaneet ratkaisuihini, sillä jää putsattiin vielä lopussa, Wirtanen taustoitti. Talviklassikoksi nimetyssä mittelössä HIFK kaappasi otteen viime vuoden ulkoilmapelin tavoin. Eero Somervuori yllätti onnekkaasti kaukovedollaan Kilpeläisen avauserän puolivälissä, Robert Nyholm tuplasi karun toisen jakson taitekohdassa. Sitkeästi yrittäneen Jokerien punnerrus palkittiin, takaa-ajajat tekivät tulosta erikoistilanteilla. Ensin Teuvo Teräväinen kavensi ylivoimalla. Kamppailun 2–2:een tasoitti kohupelaaja Jarkko Ruutu alivoimalla maalivahti Dennis Endrasin edestä Jani Ridan loistosyötöstä. Jokerit on kohdannut naapurinsa ja rakkaan arkkivihollisensa kaudella nyt viisi kertaa, tilillä on voitto vain kauden avauskamppailusta. –Ajoittain tosi vahvoja hetkiä, heikompia myös. Aaltoili aika paljon, mutta se varmaan vähän kuuluu tähän. Hieno takaa-ajo kuitenkin, joka on vaikeaa näissä olosuhteissa kiekon pomppiessa, Jokerien päävalmentaja Erkka Westerlund summasi. Suosikit pitivät pintansa torjuntaprosentin satana, mutta pellolaisten etumatka oli jo liian pitkä. YKI-KiPS 4-10. Ennakkosuosikki piti pintansa myös Lappi Areenalla, mistä Kittilän Palloseura kävi hakemassa ansaitut sarjapisteet. Joni Jatkola teki kyllä ottelun avausmaalin ja rovaniemeläisten kolme muutakin maalia, mutta vieraat pystyivät ratkaisemaan leveämmällä materiaalilla. KiPSin Kimmo Tuunala jatkaa pistepörssin kärkikolmikossa. Eilisen ottelun tehot olivat 1+6. Lada-TIHC II 10-1. Posiolaisjouk- kue järjesti kotihallissaan maalikarkelot, joissa viimeistään Aapo Lahtelan osumat toisen erän lopussa ja kolmannen erän alussa katkaisivat vieraiden selkärangan. Lahtelan tehot olivat 2+2. Torniolaisten ainoan maalin teki Mika Oinas. Lauantain kierroksella jouduttiin siirtämään kaksi ottelua. RaPe Hockeyn ja Rebelsin välinen ottelu siirtyy pakkasen vuoksi. HC Kemi ei puolestaan saanut riittävästi miehiä sarjan piikkipaikalla jatkavaa Kemijärven Kiekkoa vastaan. Keno Lotto Lauantai 4. 2. Päiväarvonta Oikeat numerot: 2, 6, 9, 17, 19, 20, 22, 29, 34, 35, 36, 40, 43, 45, 50, 51, 52, 54, 63, 65 Ilta-arvonta Oikeat numerot: 3, 7, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 21, 26, 30, 32, 40, 43, 47, 49, 55, 56, 61, 63 Oikeat numerot: 6, 8, 24, 26, 35, 36, 38 Lisänumerot : 12, 27 Voitonjako: 7 oikein ei yhtään kappaletta, 6+1 oikein 9 kpl voitto-osuus 20 299,30 e, 6 oikein 1 560,90 e, 5+2 oikein 5 190,10 e, 5+1 oikein 131,30 e, 5 oikein 52,50 e, 4+2 oikein 84,90 e, 4+1 oikein 18,40 e, 4 oikein 10,40 e, 3+2 oikein 5,00 e, 3+1 oikein 1,00 e 5. lähtö: 6 Provinssi, poissa: 1, 4, 8, 9 6. lähtö: 11 Yllin Kyllin, poissa: 9, 10 7. lähtö: 10 Vivaldi Flevo, poissa: 2, 5, 12 Voitonjako: 6 oikein voitto-osuus 605,50 e., 5 oikein voitto-osuus 24,90 e. Lauantai-Jokeri Toto75 Jokerinumero: 4 1 6 3 3 4 9 Voitonjako: 7 oikein ei yhtään kappaletta, 6 oikein 14 247,20 e, 5 oikein 791,80 e, 4 oikein 53,20 e, 3 oikein 7,40 e, 2 oikein 2,50 e 1. lähtö: 1 E.V. Divine, poissa: 8, 9, 10, 11 2. lähtö: 7 Zarathustra, poissa: 2, 4 3. lähtö: 10 Pelikka, poissa: 1, 6, 8, 9 4. lähtö: 3 Victory Lane, poissa: 2, 7, 10, 12, 14 Jaarli Pirkkiö PeKi Red Stars-TuKi 8-3. Ivalolaisten Teemu Titola iski jääkiekon Lappiliigan ottelun kaksi ensimmäistä maalia, mutta sen jälkeen Pellon jäähallissa mentiin isäntäjoukkueen tahdissa. PeKin Antti Vestola oli verrattomalla pelituulella, tehot 4+1. Jouni Leppäniemi teki yhden ja syötti peräti viisi maalia. TuKi vaihtoi Janita Haapasaaren maalille Henri Tanhuan tilalle viimeisen kymmenen minuutin ajaksi. Haapasaari piti Rahapelit Vakio Oikea rivi: 2X2 122 21X X2X 1 Kohteet 9, 11 arvottu Voitonjako: 13 oikein ei yhtään kappaletta, 12 oikein 6 kpl voitto-osuus 23 990,30 e, 11 oikein voitto-osuus 785,30 e, 10 oikein voittoosuus 119,20 e. MiniVakio: 6 oikein 40 kpl voitto-osuus 643,50 e. Jos eilinen jääkiekon Suomi-sarjan ottelu olisi ratkaistu sillä perusteella kumpi joukkueista piti enemmän kiekkoa olisi Rovaniemen Kiekko tuulettanut murskavoittoa. Sen sijaan naantalilainen VG-62 rimpuili ottelussa jatkoajalle saakka. Ottelu päättyi lopulta lukemiin 4–3 ja (1-1, 1-0, 1-2, 1-0). RoKi käynnistyi peliin yhtä huonosti kuin autot -30 asteen pakkasella. –Nihkeää nyhjäämistä se oli, RoKin valmentaja Janne Väihkönen totesi. Hän peräsi joukkueelta terävyyttä maalintekotilanteisiin. Yleisö vaati ylipäänsä enemmän vetoja, vaikka RoKi voittikin laukaisutilaston 55–33. Jari Laakon 2–1-ylivoimaosuma syntyi komealla laukauksella. Yksi illan raatajista oli puolustaja Jukka Kaisamatti. RoKi pelasi lähes koko ottelun viidellä puolustajalla, kun Aleksi Sutinen loukkaantui ottelun alussa. Kaisamatti oli 3,5 kuukautta poissa RoKin harjoituksista suoritettuaan RUK:n Haminassa. Runsas jääaika ei 19-vuotiasta upseerikokelasta silti painanut. –Hyvä vaan, että saa pelata paljon. Etenkin toinen erä oli meiltä hyvä, mutta vähän tuo pisteen menetys jäi kaivelemaan. Lämärit ei ollut terävänä Etenkin hyökkäysalueen puolustuspelin onnahtelu kostautui Kemin Lämäreille lauantaina jääkiekon Suomi-sarjan karsinnassa, kun Raahen Jääkiekkoklubi kuittasi 10-3 (4-1, 3-1, 3-1) kotivoiton kemiläisvieraistaan. –Ei oltu kiekonmenetysten jälkeen tarpeeksi terävinä ja kotijoukkue pääsi iskemään vastahyökkäyksillä. Kaikkea kokeiltiin, vaihdettiin maalivahteja ja sekoitettiin ketjuja, mutta ei auttanut, manasi Lämäreiden valmentaja Taito Vuokniemi. Isossa roolissa oli myös kotijoukkueen maalivahti Tuomas Lohtander, jolle kertyi avauserässä 25 torjuntaa. –Ensimmäisessä erässä olisi ollut mahdollista antaa pelille toinen suunta, mutta paikat jäivät hyödyntämättä, Vuokniemi tuskaili. Lämäreiden maalintekijöitä olivat Tero Juopperi, Peter Väisänen ja Joonas Ryynänen. Et-Po ryhdistäytyi kolmanteen Ylitornion Et-Po nousi kolmannen erän ryhtiliikkeen myötä vierasvoittoon jumbojoukkue Sotkamon Kiekosta jääkiekon II divisioonan jatkosarjassa. SoKi taipui 3-4 (0-1, 2-0, 1-3) tappioon. –Voiton arvoisia oltiin, ei kahta sanaa. Vastustaja kyllä taistelu ja sumputti hyvin, mutta saimme päätöserässä peliin kaivattua otetta, kiitteli Et-Pon valmentaja Arto Huhta. Voiton myötä ylitorniolaisjoukkue jatkaa Kuusamon Pallo-Karhujen kanssa taistelua neljännestä play offs-paikasta. Et-Pon tehomiehiä olivat Pekka Jaako (2+0), Paulus Kariniemi (1+1) ja Arto Siikavirta (0+2). Asplövenille jatkoaikatappio Asplöven kärsi jatkoaikatappion lauantaina Ruotsin jääkiekon Allettanin pohjoislohkossa Sollefteån vieraana. Sollefteån 3-2 (1-1, 0-1, 1-0, 1-0) voittomaali syntyi , kun jatkoaikaa oli jäljellä 39 sekuntia. Haaparantalaisjoukkueen maalintekijöitä olivat 1-1 tasoituksen laukonut Fredrik Abrahamsson sekä 2-1 johtomaalin tehnyt Antti Alamäki. Abrahamsson johtaa lohkon maalipörssiä kymmenellä osumallaan. Lentis-88 taipui kotikentällä Tornion Lentis-88 kärsi kauden ensimmäisen kotitappionsa, kun oululainen Sun Volley haki naisten lentopallon 2-sarjan ylemmässä jatkosarjassa pisteet rajakaupungista. Lentiksen tappio kirjattiin erin 2-3 (25-22, 16-25, 13-25, 25-20, 9-15). –Tiukka ottelu, jossa tytöt esittivät tappiosta huolimatta kauden parastaan, Lentiksen valmentaja Mika Valtonen kiitteli. Vieraat veivät päätöserän paljolti vaikean aloitussyötön ansiosta. –Emme saaneet nostettua niitä kunnolla, Valtonen harmitteli. Haataja upotti SaiPan SaiPan kahdeksan ottelun pisteputki jääkiekon SM-liigassa päättyi lauantaina Oulussa. Juha-Pekka Haatajan kahden maalin myötä kotijoukkue Kärpät otti 3–1-voiton. –Ketjussani on pari niin taitavaa jätkää, että saattaa tulla ihan viime hetkillä syöttöjä, Haataja viittasi Ivan Humliin ja Jozef Stümpeliin. Pelejä on pelattu niin tiiviissä tahdissa, ettei ottelun taso noussut korkeaksi. Kärppien valmentaja Hannu Aravirta kritisoi voimakkaasti liigan otteluohjelmaa. –Tulimme yöllä Hämeenlinnasta ja täällä vastustaja odotti meitä levänneenä. Ei se voi olla niin, että seurat keskenään yrittävät vaihtaa pelipäiviä, vaan kyllä sen pitää lähteä liigan organisaatiosta, Aravirta tuskaili. Liigan tammikuun pelaajaksi valittu Haataja on iskenyt viimeisissä 23 pelissä 19 maalia. A16 Urheilu Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Tulospörssi Alppihiihto GARMISCH–PARTENKIRCHEN. Maailmancup: Naiset, syöksylasku: 1) Lindsey Vonn USA 1.44,86, 2) Nadja Kamer Sveitsi 1.45,27, 3) Tina Weirather Liechtenstein 1.45,65, Syöksycup: 1) Vonn 530, 2) Weirather 300, 3) Görgl 275. Kokonaiskilpailu: 1) Vonn 1 350, 2) Maze 868, 3) Höfl–Riesch 746,...13) Tanja Poutiainen Suomi 328. CHAMONIX. Maailmancup: Miehet, syöksylasku: 1) Jan Hudec Kanada 2.03,25, 2) Romed Baumann Itävalta jäljessä 0,53 sekuntia, 3) Erik Guay Kanada –0,63,... 23) Andreas Romar Suomi –2,08. Tilanne kokonaiscupissa 26/44 kilpailun jälkeen: 1) Ivica Kostelic Kroatia 905, 2) Marcel Hirscher Itävalta 825, 3) Feuz 733,,,... 52) Marcus Sandell Suomi 106,... 57) Romar 87. Tilanne syöksycupissa 8/11 kilpailun jälkeen: 1) Cuche 473, 2) Kröll 437, 3) Feuz 368,... 39) Romar 20. Ampumahiihto OSLO, HOLMENKOLLEN. Maailmancup: Naisten takaa–ajo (10 km): 1) Magdalena Neuner Saksa 30.31,1 (0+1+1+0 sakkokierrosta), 2) Olga Zaitseva Venäjä jäljessä 41,7 sekuntia (0), 3) Darja Domratsheva –51,4 (0+0+2+0), 4) Tora Berger Norja –1.05,8 (0+0+1+2), 5) Kaisa Mäkäräinen Suomi –1.09,0 (0+2+0+1),...14) Mari Laukkanen Suomi –2.37,7 (0+0+0+1). Tilanne maailmancupissa kilpailun 16/26 jälkeen: 1) Neuner 816 pistettä, 2) Domratsheva 741, 3) Berger 651, 4) Zaitseva 649, 5) Mäkäräinen 647,...43) Laukkanen 89. Miesten takaa–ajo (12,5 km): 1) Arnd Peiffer Saksa 31.44,0 (0), 2) Emil Hegle Svendsen Norja –31,2 (0+1+0+1), 3) Jevgeni Garanitshev Venäjä –36,3 (0+0+1+1),...48) Timo Antila Suomi –5.54,4 (1+1+1+2). Tilanne maailmancupissa kilpailun 16/26 jälkeen: 1) Svendsen 621, 2) Martin Fourcade 620, 3) Andreas Birnbacher Saksa 553,...92) Ahti Toivanen 4. Botnia ToPV Veiterä WP 35 13 13 16 14 4 4 3 3 1 8 51– 0 9 65– 2 11 63– 1 10 44– 94 70 103 85 9 8 8 7 Lentopallo MESTARUUSLIIGA Etta–Sun Volley 1–3 (22–25, 14–25, 25–21, 19–25) Isku–Volley–Saimaa Volley 3–0 (25–21, 25–21, 25–16) Loimu–Hurrikaani 2–3 (21–25, 25–13, 20–25, 25–20, 14–16) Tiikerit–KoVe 2–3 (26–28, 25–18, 25–17, 20–25, 15–17) VaLePa–Team Lakkapää 3–0 (25–15, 25–18, 25–23) VaLePa 22 14 4 1 3 58– 25 51 Hurrikaani 23 16 1 1 5 55– 27 51 Isku–Volley 22 15 2 1 4 53– 25 50 MuurLe 23 10 4 2 7 48– 39 40 T Lakkapää 21 9 2 5 5 45– 39 36 Loimu 24 7 3 7 7 47– 51 34 Etta 23 7 3 3 10 43– 49 30 Sampo 22 9 5 2 6 50– 38 27 Sun Volley 22 6 2 5 9 38– 48 27 Saimaa Volley 23 3 4 2 14 32– 59 19 KoVe 22 4 2 3 13 28– 55 19 Tiikerit 23 1 2 2 18 22– 64 9 Maastohiihto KONGSVINGER, NORJA. Finnskoga–ralli: Lopputulokset, 8 erikoiskoetta: 1) Mikko Hirvonen/Jarmo Lehtinen Suomi, Citroen 1.02.30,7, 2) Henning Solberg Norja, Mitsubishi jäljessä 30,5 sekuntia, 3) Mads Östberg Norja, Ford –49,8. RYBINSK, VENÄJÄ. Maailmancup, yhteislähdöt: Miehet, 15 km (v): 1) Devon Kershaw Kanada 36.47,5, 2) Ilja Tshernusov Venäjä jäljessä 0,9 sekuntia, 3) Tobias Angerer Saksa –1,6 Naiset, 10 km (v): 1) Marit Björgen Norja 26.43,9, 2) Charlotte Kalla Ruotsi –4,1, 3) Marthe Kristoferssen Norja –19,4,...6) Riitta–Liisa Roponen Suomi –34,6, ...14) Aino–Kaisa Saarinen Suomi –46,0, ...20) Krista Lähteenmäki Suomi –1.24,9, ...29) Riikka Sarasoja–Lilja Suomi –2.10,6. Maailmancupin kokonaistilanteet, 25/37 kilpailua: Miehet: 1) Dario Cologna Sveitsi 1 474, 2) Petter Northug Norja 1 181, 3) Marcus Hellner Ruotsi 843, suomalaiset: 25) Matti Heikkinen 207, 41) Sami Jauhojärvi 134, 51) Matias Strandvall 114, 53) Anssi Pentsinen 106, 68) Ville Nousiainen 56, 70) Lari Lehtonen 52, 75) Martti Jylhä 47, 101) Kalle Lassila 26, 110) Lasse Paakkonen 18, 131) Ari Luusua 6. Naiset: 1) Björgen 1 598, 2) Kowalczyk 1 575, 3) Johaug 1 115,...6) Lähteenmäki 765, ...muut suomalaiset: 8) Saarinen 731, 14) Roponen 406, 16) Sarasoja–Lilja 335, 19) Anne Kyllönen 314, 25) Kerttu Niskanen 254, 37) Mona–Liisa Malvalehto 134, 39) Laura Ahervo 131. Jääkiekko Mäkihyppy SM–liiga HIFK–Jokerit vl. 3–2 (1–0, 1–1, 0–1, 0–0, 1–0) KalPa–Ässät ja. 3–4 (1–1, 1–1, 1–1, 0–1) Kärpät–SaiPa 3–1 (1–1, 0–0, 2–0) Pelicans–TPS vl. 2–3 (0–0, 2–1, 0–1, 0–0, 0–1) VAL DI FIEMME Miesten maailmancup, kilpailu 18/27 (HS134): 1) Gregor Schlieranzauer Itävalta 249,8 pistettä (134 ja 134,5 metriä), 2) Severin Freund Saksa 234,7 (131–130,5), 3) Thomas Morgenstern Itävalta 227,5 (123,5–130),... 30) Anssi Koivuranta Suomi 181,8 (116,5–107), ... 33) Janne Happonen Suomi 96,9 (120),... 38) Matti Hautamäki Suomi 92,0 (118,5),... 47) Jarkko Määttä Suomi 76,8 (108,5). Maailmancupin kokonaiskilpailu: 1) Kofler 1 034 pistettä, 2) Schlierenzauer 966, 3) Bardal 957. Autourheilu KalPa Pelicans Ässät HIFK JYP Jokerit Kärpät Blues TPS Lukko Tappara SaiPa HPK Ilves 47 48 47 47 46 47 47 47 48 46 47 47 46 48 28 24 26 24 21 20 22 14 18 15 15 12 13 9 3 5 8 3 3 4 5 0 6 3 3 11 3 3 8 8 5 2 6 3 4 4 3 12 6 2 5 8 11 13 14 18 16 13 19 17 23 22 24 20 25 26 139–100 155–114 156–118 146–118 119– 92 137–116 127–113 115–126 108–143 115–128 97–135 115–139 104–142 106–155 95 91 88 82 78 77 75 66 66 60 57 54 53 45 Jääpallo ALMATY. MM–kilpailut, välierät: Venäjä–Suomi 6–4 (1–1) 7. Ivan Maksimov 1–0, 26. Mikko Rytkönen (Mika Jussila) 1–1, 46. Aleksei Dorovskih (Roman Geyzel) 2–1, 57. Jevgeni Ivanushkin (Alan Jussojev) 3–1, 62. Mihail Sveshnikov 4–1, 68. Oleg Tolstihin (Alan Jussojev) 5–1, 69. Sergei Lomanov (Sergei Shaburov) 6–1, 73. Markus Kumpuoja (Ilari Moisala) 6–2, 74. Ville Aaltonen (Kimmo Huotelin) 6–3, 86. Rolf Larsson (Timo Oksanen) 6–4. Jäähyt: Venäjä 4x10 min, Suomi 3x10 min. Erotuomari: Carl–Johan Vilsson, Ruotsi. Yleisöä: 1 900. Ruotsi–Kazakstan rl. 5–4, 4–4 (1–2) Otteluissa pelattiin 3x30 minuuttia lumisateen vuoksi. BANDYLIIGA. JPS–Veiterä 8–4 (4–1) Kampparit 15 13 HIFK 14 8 OLS 13 7 Narukerä 14 7 JPS 14 6 Akilles 14 6 1 4 4 2 2 1 1 2 2 5 6 7 86– 66– 85– 70– 63– 65– 32 39 55 44 65 71 27 20 18 16 14 13 Ravit Kouvola 04.02 Toto75 1. lähtö, Toto4–1, lv 3100 m 1) Friendly Chap/ Tapio Perttunen 19,9 (19,62), 2) Let Me Dream 19,6 (5,55).3) Hip Swing Up 20,7 (2,08).4) No Niin No 19,3 (19,89).poissa: 3, 9. Toto (1–7–4): 19,62 2,90–3,19–1,64 55,54. Toto4 voitto–osuus: 12,10. 2. lähtö, Toto4–2, sh 2100 m 1) Vieskerin Taiga/Timo Tuominen 31,1 (1,46), 2) Esperiina 31,3 (22,18).3) Huvin Termiitti 31,4 (34,28).4) Kilimu 30,7 (9,67).poissa: 3, 5, 6. Toto (8–12–11): 1,46 1,30–2,62–6,41 6,18. Toto4 voitto–osuus: 13,00. 3. lähtö, Toto4–3, lv 2100 m 1) Callela Deposit/ Mika Forss 20,3a (1,79), 2) Perfect Balance 20,4a (8,33).3) Malkin 20,5a (13,53).4) Morny Mayground 20,8a (17,35).poissa: 2, 4, 5, 6, 10, 11. Toto (1–3–12): 1,79 1,35–2,22–2,08 7,66. Toto4 voitto–osuus: 14,50. 4. lähtö, Toto4–4, lv 2100 m 1) Buster Lee/Harri Konttinen 19,0a (4,34), 2) E.V. Thero 19,0a (3,89).3) Moonlite Dance 19,1a (7,88).4) Hello Elisabeth 19,4a (19,87).poissa: 11, 12. Toto (4– 1–10): 4,34 1,60–1,92–1,80 7,61. Toto4 voitto– osuus: 17,60. 5. lähtö, Toto75–1, lv 2100 m 1) E.V. Divine/Tuomas Pakkanen 19,9a (4,73), 2) Super Model 20,3a (1,83).3) Meter Reader U.S. 20,3a (9,7).4) Ultrasonic Kemp 20,4a (32,99).poissa: 8, 9, 10, 11. Toto (1–3–12): 4,73 1,28–1,17–1,45 2,83. 6. lähtö, Toto75–2, lv 2100 m Haastajadivisioonakarsinta 1) Zarathustra/Janne Räisänen 19,0a (5,84), 2) Big Brave 19,0a (6,51).3) Deep Insight 19,1a (4,36).4) Stoneisle Get On 19,2a (19,22). poissa: 2, 4. Toto (7–6–10): 5,84 1,71–2,27–1,80 20,61. 7. lähtö, Toto75–3, sh 2100 m Haastajadivisioonakarsinta 1) Pelikka/Markus Dahlström 30,8a (22,39), 2) Lycker 30,8a x (2,03).3) Enrico Hassan 30,9a (20,43).4) Ruukeri 31,0a (27,94).poissa: 1, 6, 8, 9. Toto (10–11–2): 22,39 3,62–1,26–3,26 18,57. 8. lähtö, Toto75–4, lv 2100 m Pronssi– vs. Kultadivisioonakarsinta 1) Victory Lane/Tommi Kylliäinen 18,4 (3,15), 2) Starchip E.K.* 18,5 (9,49).3) El Mr Spur 18,6 (16,8).4) Night Bird 18,6 (13,51). poissa: 2, 7, 10, 12, 14. Toto (3–9–11): 3,15 1,68– 2,42–3,75 9,10. Uinti VAASA SM–kilpailut (50 m:n allas): Miehet: 200 m vu: 1) Severi Allonen Swimming Jyväskylä 1.52,85, 2) Aleksi Eskelinen Uinti Espoo 1.54,67, 3) Anton Dobrzhanskiy Swimming 1.55,66. 50 m ru: 1) Niko Hämäläinen Uinti Espoo 29,11, 2) Ari–Pekka Liukkonen Swimming 29,34, 3) Iisakki Ratilainen KooVee 29,45,...31) Antti Salmela KemTU 31,98...47) Teemu Hartikainen KemUS 33,16. 100 m pu: 1) Mika Sola RaisU 54,96, 2) Ossi Oksa AurajU 56,41, 3) Tuomas Kiviluoma Uinti Espoo 56,75, 4) Riku Pöytäkivi Uinti Espoo 57,35, 5) Christopher Kokarev HSS 57,60, 6) Mikko Alpola Swimming 58,51. 400 m sku: 1) Sami Juopperi Uinti Espoo 4.29,76, 2) Jere Laukkanen SC Vuokatti 4.32,53, 3) Miro Torola VantV 4.40,30...21) Teemu Hartikainen KemUS 5.13,85. Naiset: 50 m vu: 1) Hanna–Maria Seppälä Uinti Espoo 25,86, 2) Lotta Nevalainen Vuoksen US 26,10, 3) Laura Kurki VantV 26,14. 1 500 m vu: 1) Anniina Ala–Seppälä LahdUS 17.19,39, 2) Laura Lajunen Swimming 17.42,24, 3) Tiina Lindgren HSS 17.44,12. 100 m su: 1) Seppälä Uinti Espoo 1.02,91, 2) Nevalainen Vuoksen US 1.03,90, 3) Jallow Swimming 1.04,90. 200 m ru: 1) Noora Laukkanen Oulun U 2.30,67, 2) Jenna Laukkanen SC Vuokatti 2.32,01, 3) Veera Kiviranta Oulun U 2.39,94. Yhdistetty VAL DI FIEMME. Maailmancup: Parisprintti (mäki+2x7,5 km): 1) Norja 36.25,1 (Mikko Kokslien, Magnus Moan), 2) Ranska 1– joukkue –9,8 sekuntia (Jason Lamy Chappuis, Maxime Laheurte), 3) Ranska 2–joukkue –11,0 (Sebastien Lacroix, Francois Braud), ...11) Suomi –1.52,3 (Jim Härtull, Janne Ryynänen). Tilanne maiden maailmancupissa: 1) Norja 3 199 pistettä, 2) Saksa 2 834, 3) Ranska 2 373, ...8) Suomi 367. Yleisurheilu HAAPARANTA Länsi–Pohjan hallit, Aspen halli. Järjestäjänä Veitsiluodon Kisaveikot. M 60 m: 1) Ville Lankila OP 7,26, 2) Philippe Nkansi OP 7,33, 3) Sami Kuijala VKV 7,44, 4) Janne Törmänen OP 7,45, 5) Ilari Rautalin OP 7,60, 6) Ari Laitinen OP 7,75. M 400 m: 1) Sami Kuijala VKV 53,39, 2) Timo Törmänen OP 53,53, 3) Juhani Laakkonen SK Gränsen 57,94. M 1500 m: 1) Pauli Moilanen LaLu 4.27,52. M Pituus: 1) Juho Mäntynen LaLu 6,24, 2) Miska Kamula SiikalU 6,15, 3) Riku Maliniemi AlatPi 5,37. M Kolmiloikka: 1) Aapo Soudunsaari PosPy 12,25. M Kuula: 1) Matti Sivonen KuivAu 15,39. P9 60 m: 1) Veeti Vaitiniemi LaLu 11,12. P9 Pituus: 1) Veeti Vaitiniemi LaLu 3,01. P11 60 m: 1) Joona Still KestKV 9,55, 2) Janne Still KestKV 10,31, 3) Eetu Petrelius LaLu 10,60, 4) Veeti Huokuniemi PosPy 10,85, 5) Joel Pudas VKV 10,89. P11 1000 m: 1) Joona Still KestKV 3.30,69, 2) Eetu Petrelius LaLu 3.33,16. P11 Kuula: 1) Arttu Oikarainen PosPy 7,91, 2) Veeti Huokuniemi PosPy 6,51, 3) Joel Pudas VKV 5,80. P13 60 m: 1) Sakari Pantsar AlPi 8,47. P15 60 m: 1) Riku Maliniemi AlPi 7,83, 2) Juho Mäntynen LaLu 7,87, 3) Olli–Oskari Loukkola OP 7,96, 4) Janne Alanenpää AavU 8,13, 5) Tuomas Määttä OP 8,31. P15 300 m: 1) Riku Maliniemi AlPi 40,98, 2) Janne Alanenpää AavU 41,60. P15 Korkeus: 1) Tuomas Määttä OP 162, 2) Eetu Petrelius LaLu 125. P15 Kuula: 1) Tuomas Määttä OP 10,43, 2) Teemu Still KestKV 7,03. M17 60 m: 1) Vesa Huokuniemi PosPy 7,96, 2) Ville Vesa KempKi 8,31. M17 300 m: 1) Philippe Nkansi OP 38,75. M17 Kolmiloikka: 1) Philippe Nkansi OP 12,23, 2) Vesa Huokuniemi PosPy 11,76. M17 Kuula: 1) Antti–Pekka Rönkkö KiimU 11,52, 2) Kasperi Pulkkinen KempKi 11,03, 3) Ville Vesa KempKi 10,33. N 60 m 2.kilpailu: 1) Ida Ravaska VKV 8,01, 2) Emilia Andersson PePO 8,06, 2) Ainomari Kangas LaLu 8,06, 4) Tiia Järvinen VKV 8,19, 5) Elisabet Salmela AlPi 8,21. N 60 m 1.kilpailu: 1) Ida Ravaska VKV 8,00, 2) Ainomari Kangas LaLu 8,09, 3) Emilia Andersson PePO 8,12, 4) Tiia Järvinen VKV 8,14. N 400 m: 1) Ida Ravaska VKV 58,50, 2) Tiia Järvinen VKV 59,85, 3) Johanna Rajavaara OP 1.00,28. N 1500 m: 1) Anette Haukilahti LaLu 4.40,58, 2) Iida Haataja LaLu 4.54,51. N Korkeus: 1) Matleena Kuure AlPi 160, 2) Emilia Miettinen VKV 140. N Pituus: 1) Julia Mustonen KuivAu 4,80, 2) Emilia Andersson PePO 4,77, 3) Sonja Alasaukko–Oja LaLu 4,73, 4) Ainomari Kangas LaLu 4,52, 5) Saija Kulojärvi PosPy 4,41. T9 60 m: 1) Saana Peura TerTe 10,42, 2) Enni Petrelius LaLu 11,42. T9 Pituus: 1) Saana Peura TerTe 3,33, 2) Enni Petrelius LaLu 3,02, 3) Anette Saalismaa VKV 2,75. T11 60 m: 1) Maria Peura TerTe 9,50, 2) Tiia– Noora Anttila AlPi 9,82, 3) Tiina Taskinen VKV 10,06, 4) Iiris Spets AavU 10,20, 5) Annukka Saalismaa VKV 10,55, 5) Milla Ruumensaari VKV 10,55. T11 1000 m: 1) Maria Peura TerTe 3.50,67, 2) Tiia–Noora Anttila AlPi 3.52,56, 3) Enni Petrelius LaLu 3.54,50, 4) Saana Peura TerTe 4.11,45, 5) Minttu Vaitiniemi LaLu 4.12,87, 6) Noora Kähkölä AlPi 4.22,16. T11 Kuula: 1) Annukka Saalismaa VKV 6,32, 2) Maria Peura TerTe 6,27, 3) Annika Härmä KestKV 5,76, 4) Elmi–Liinu Mulari LaLu 5,69, 5) Minttu Vaitiniemi LaLu 5,59, 6) Saana Peura TerTe 5,35. T13 60 m: 1) Amanda Hiltula VKV 8,59, 2) Salla Koivumaa VKV 9,01, 3) Anna–Kaisa Korhonen OP 9,11, 4) Sofia Heikonen VKV 9,61, 5) Elina Alaviuhkola AlPi 9,72, 6) Laura Enbuska PePO 9,86. T13 Kolmiloikka: 1) Anna–Kaisa Korhonen OP 8,82, 2) Elina Alaviuhkola AlPi 8,51, 3) Sofia Heikonen VKV 8,38. T13 Kuula: 1) Milla Koski–Vähälä LumijLU 11,83, 2) Elina Peura TerTe 7,83, 3) Jenna Helander KestKV 7,50, 4) Laura Enbuska PePO 6,05, 5) Iida Ahola PosPy 5,90. T15 60 m: 1) Elisabet Salmela AlPi 8,18, 2) Jenika Välimaa VKV 8,40, 3) Julia Mustonen KuivAu 8,42, 4) Julia Karjalainen OP 8,70, 5) Saija Kulojärvi PosPy 8,74, 5) Sonja Alasaukko–Oja LaLu 8,74. T15 300 m: 1) Elisabet Salmela AlPi 44,32, 2) Julia Karjalainen OP 45,23, 3) Jessika Raudaskoski OP 46,58, 4) Salla Koivumaa VKV 47,74, 5) Amanda Hiltula VKV 47,88. T15 Korkeus: 1) Annika Kylmänen OP 149. T15 Kuula: 1) Tytti Oikarainen PosPy 8,37, 2) Krista Lämpsä KestKv 7,62. N17 300 m: 1) Laura Miettinen VKV 47,89. N17 Kolmiloikka: 1) Julia Karjalainen OP 10,72, 2) Katri Oikarainen PosPy 9,75, 3) Laura Miettinen VKV 9,53. N17 Kuula: 1) Katri Oikarainen PosPy 8,93. TAMPERE. Kv. hallikilpailut, 17. Tähtien kisat (pitkä 300 m rata): Miehet: 60 m: 1) Antoine Adams Saint Kitts & Nevis 6,71, 2) Jonathan Åstrand NärpKr 6,77 (kkk), 3) Visa Hongisto ValkealKa 6,82. 200 m: 1) Jani Koskela TP 22,27, 2) Erik Back HIFK 22,41, 3) Otto Ahlfors IkaalU 22,43. 800 m: 1) Tuomo Salonen EspTa 1.53,62 (kkk), 2) Ville Lampinen KU–58 1.54,96, 3) Mikko Raittinen KurikRy 1.55,12. 2 000 m: 1) Tommi Sundell PoYU 5.20,46 (kkk), 2) Nikolai Vedehin Viro 5.21,30, 3) Rami Tuokko TuUL 5.23,79. 60 m aj: 1) Juha Sonck TuUL 7,93, 2) Jussi Kanervo HIFK 8,03, 3) Jaakko Malmivirta TuUL 8,06. 300 m aj: 1) Jussi Heikkilä VU 36,79 (kkk), 2) Gustav Klingstedt HIFK 37,58, 3) Panu Pasanen VihdVi 37,92. Korkeus: 1) Martin Heindl Tshekki 217, 2) Normunds Pupols Latvia 217, 3) Jussi Viita TP 217 (kkk). Seiväs: 1) Malte Mohr Saksa 565, 2) Jere Bergius TampPy 555 (kkk), 3) Eemeli Salomäki SomE 545 ja Rasmus W. Jörgensen Tanska 545. Pituus: 1) Andrii Makartshev Ukraina 780, 2) Otto Kilpi NokU 774, 3) Tommi Evilä TP 769. Miesjuniorit: 19–vuotiaat, 60 m: 1) Jussi Kanervo HIFK 7,00, 2) Mikko Laiho TP 7,07, 3) Ville Aarnivala TP 7,30. Naiset: 60 m: 1) Tameka Williams Saint Kitts&Nevis 7,37, 2) Maria Räsänen KuopRe 7,51, 3) Jasmin Showlah HIFK 7,71,...6) Sari Eero PellPo 7,84 (ae. 7,78). 200 m: 1) Patricia Hall Jamaika 23,01, 2) Minna Laukka JKU 24,46 (kkk), 3) Anna Hämäläinen KuortKu 24,51. 1 500 m: 1) Karin Storbacka PedersFa 4.14,89 (kkk&Helsingin EM–kisojen B–raja), 2) Johanna Lehtinen JoKa 4.15,92, 3) Kaisa Tyni HaminPo 4.23,38. 60 m aj: 1) Jekaterina Galitskaja Venäjä 8,20, 2) Elisa Leinonen KajKi 8,30 (ae. 8,29), 3) Matilda Bogdanoff HIFK 8,42. 300 m aj: 1) Noora Toivo ToijVau 42,47, 2) Emma Millard ToijVau 43,64, 3) Reetta Hurske TP 43,96. Korkeus: 1) Eleriin Haas KristU 186 (kkk), 2) Jonna Anias KristU 174. Seiväs: 1) Caroline Bonde Holm Tanska 430, 2) Catherine Larsåsen Norja 430, 3) Claire Wilkinson Irlanti 385. Pituus: 1) Jenni Kivioja IisVi 597 (kkk), 2) Elina Torro LUM 596, 3) Noora Pesola LA 585. TIEDOTUKSIA Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen hankehaku Euroopan sosiaalirahaston valtakunnallisiin kehittämisohjelmiin Manner-Suomen ESR-ohjelman valtakunnallisesta osiosta haetaan hankkeita seuraaviin kehittämisohjelmiin: Toimintalinja 1: PROTEK -osaamisella ja työelämän laadun kehittämisellä parempaan muutoksenhallintaan Toimintalinja 2: Maahanmuuttajien alkuvaiheen ohjaus ja neuvonta Hankehakemukset laaditaan sähköisesti EURA2007-järjestelmässä osoitteessa www.eura2007.fi. Hakemus on jätettävä järjestelmässä viranomaiskäsittelyyn ja siitä on myös toimitettava allekirjoitettu paperiversio Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kirjaamoon viimeistään 5.3.2012 klo 16.15 mennessä. Kehittämisohjelmista rahoitettavan toiminnan kuvaus, hakuohjeet, valintakriteerit sekä lisätietoja antavien tahojen yhteystiedot löytyvät osoitteesta www.ely-keskus. fi/lappi >Ajankohtaista>Uutiset. Osoitteessa www.rakennerahastot.fi voi tutustua Manner-Suomen ESR-ohjelman ohjelma-asiakirjaan ja rakennerahasto-toimintaa koskeviin yleisiin ohjeisiin. Lisätietoja: ESR-koordinaattori Liisa Irri puh. 040 774 1065, liisa.irri@ely-keskus.fi Luokitellut A17 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 HUVIT PALVELUKSEEN HALUTAAN K-rauta AB palvelee kuluttajia ja ammattiasiakkaita Ruotsissa 21 kaupan voimin. K-rauta on kansainvälinen rautakauppaketju. Tarjoamme rautakaupan ykkösmerkit, parhaat rakentamisen, remontoinnin, sisustamisen sekä puutarhan ideat ja ratkaisut luotettavasti ja ammattitaidolla. K-rauta Ab on osa Rautakesko-konsernia. $PPDWWLRSLVWR/DSSLDNXXOXX.HPL7RUQLRQODDNVRQ NRXOXWXVNXQWD\KW\Pl/DSSLDDQ7DUMRDPPH Nl\WlQQ|QOlKHLVWlDPPDWLOOLVWDNRXOXWXVWDQXRULOOHMD DLNXLVLOOHNDKGHNVDOODSDLNNDNXQQDOOD/lQVL/DSLVVD +$(00( 5$.(1186$/$123(77$-$$ Haemme Haaparannan K-raudan yritysmyyntiin +DHPPHUDNHQQXVDODQDPPDWLOOLVWHQDLQHLGHQ WXQWLRSHWWDMDQVLMDLVWDUXRWVLQNLHOLVHHQNRXOXWXNVHHQ ²YlOLVHOOHDMDOOH$PPDWWLRSLVWR /DSSLDQ7RUQLRQWRLPLSDLNNDDQ 2SHWWDMDQNHOSRLVXXGHWPllUl\W\YlWRSHWXVWRLPHQ KHQNLO|VW|QNHOSRLVXXVYDDWLPXNVLVWDDQQHWXQ DVHWXNVHQPXNDLVHVWL3DOYHOXVVXKWHHQ HKGRLVVDQRXGDWHWDDQYRLPDVVDROHYDD.XQQDOOLVWD RSHWXVKHQNLO|VW|QYLUNDMDW\|HKWRVRSLPXVWD (GHOO\WlPPHUXRWVLQNLHOHQWDLWRDXVHDQYXRGHQ W\|NRNHPXVWDWDORQUDNHQQXVDODOWDVHNlYDQNNDD Nl\WlQQ|QRVDDPLVWDUDNHQQXVW|LVWl Tv-urheilu TV2: 11.20 Alamäkiluistelua. 12.20 Jääpallon MM. 14.10 Ampumahiihdon mc: N yhteislähtö ja 16.10 M yhteislähtö. MTV3 MAX: 10.25 (s) Hiihdon mc: M 30 km yhdistelmä ja 13.40 (s) N 15 km yhdistelmä. 12.40 Yhdistetyn mc: mäki HS 134. 14.45 Yhdistetyn mc. 15.30 Lumilautailun TTR. 16.55 (s), 18.05 Mäkihypyn mc: HS 134. Nelonen Pro 1: 12.00 Ottawa– Toronto. 14.00 New England–Baltimore. 17.00 SF 49ers–NY Giants. 19.30 (s) Washington–Boston. 1.00 (s) Super Bowl XLVI: New England– NY Giants. Nelonen Pro 2: 11.30 (s) Golf European Tour: Commercialbank Qatar Masters. 19.55 Nyrkkeilyä: Chavez Jr.–Rubio. 21.55 (s) Marseille– Lyon. 1.00 (s) Super Bowl: New England–NY Giants. URHOtv: 15.00 Nilan Bisons– Kouvot. 17.15 TPS–Ilves. 20.30 Talviklassikko: HIFK–Jokerit. Canal+ Urheilu: 12.55 (s) Sporting–Osasuna. 15.25 (s) Newcastle– Aston Villa. 17.55 (s) Chelsea–ManU. 20.00 Barcelona–Real S. 21.40 (s) Milan–Napoli. 23.45 Sevilla–Villarreal. 1.35 Athletic C–Espanyol. Canal+ Sport 2: 15.30 (s) Tennis: Open Sud de France Montpellier. 17.30 (s) Tennis: PBZ Zagreb Indoors. 19.40 San Antonio–Oklahoma. 23.00 (s) Tennis: VTR Open Chile. Canal+ Aitio: 11.35 Wigan–Everton. 13.25 (s) Genoa–Lazio. 15.55 (s) Fiorentina–Udinese. 18.55 (s) Sevilla–Villarreal. 22.25 (s) Atlético Madrid–Valencia. 00.30 Manchester City–Fulham. Eurosport: 9.30 Mäkihypyn mc: HS 134. 10.30 (s) Maastoh. mc: M takaa-ajo. 11.45 (s) Alppih. mc: M syöksylasku. 13.00 (s) Alppih. mc: N super-G. 14.15 (s) Ampumah. mc: N massalähtö ja 16.00 (s) M massalähtö. 15.00 (s) Alppih. mc: M pujottelu. 17.00 (s) Mäkihypyn mc: HS 134. 18.00 (s) Jalkapallon Afrikan Mestaruust.: Gapon–Mali ja 20.45 (s) Ghana–Tunisia. 23.00 (s) Snooker: German Masters. Eurosport 2: 8.30 HSV Hamburg–Bayern München. 10.00 Telemarkin MM, Norja. 11.00 (s) Yhdistetyn mc: HS 134 ja 13.30 (s) Gundersen. 12.00 Mäkihypyn mc: HS 134. 14.15 (s) Pyöräilyn ympäriajo, Qatar: Etappi 1. 15.00 (s) Futsalin EM: Serbia–Portugali. 16.30 (s) Freiburg– Werder Bremen. 18.30 (s) Kaiserslautern–FC Köln. 21.30 (s) Futsalin EM: Venäjä–Italia. 23.00 (s) Maahockey: Champions Trophy Naiset: Pronssiottelu ja 1.00 (s) Finaali. 9DOLWXQRQHQQHQWRLPHQYDVWDDQRWWDPLVWD HVLWHWWlYlODLQPXNDLQHQDVLDNLUMD VRYHOWXYXXGHVWDDODLNlLVWHQNDQVVDW\|VNHQWHO\\QMD W\|K|QWXORWDUNDVWXVWRGLVWXVWHUYH\GHQWLODVWDDQ +DNHPXNVHHQPHUNLWllQNHOSRLVXXVMDNDLNNL VLLKHQOLLWW\YlWRVDVXRULWXNVHW.HOSRLVXXGHQ RVRLWWDYDWWRGLVWXNVHWWDUNLVWHWDDQPDKGROOLVHVVD KDDVWDWWHOXWLODQWHHVVD +DNHPXNVHWOlKHWHWllQPHQQHVVl RVRLWWHHOOD kahta yritysmyyjää vakituiseen työsuhteeseen. Yritysmyyjänä vastaat myyntityöstä niin myymälässä kuin asiakkaiden luona työmaakohteissa. Toimit tiiviisti yhteistyössä myymälän henkilökunnan kanssa. Lisäksi vastaat asiakassuhteiden kehittymisestä sekä uusien asiakassuhteiden hankinnasta. Toivomme sinulta: • tehtävään soveltuvaa koulutusta sekä vahvaa näyttöä tavoitteellisesta ja tuloksellisesta myyntityöstä • kykyä hallita ja luoda uusia asiakassuhteita • hyviä neuvottelu- ja vuorovaikutustaitoja • kokemusta rakentamisesta sekä rakentamiseen ja remontointiin liittyvistä tuotteista • energistä asennetta ja palveluhenkisyyttä • kaupan alan liiketoiminnan ymmärtämistä • omaa autoa ja matkustamisvalmiutta kaupan toiminta-alueella • sujuvaa ruotsin ja suomen kielen taitoa Tarjoamme sinulle dynaamisen ja ammattitaitoisen työympäristön. Pääset tekemään monipuolisia, mielenkiintoisia ja haastavia työtehtäviä yritysmyynnin ammattilaisena. Tarjoamme kilpailukykyisen palkan sekä K-rauta AB:n henkilöstöedut. Täytä vapaamuotoinen hakemuksesi www.k-rauta.se kautta 19.2.2012 mennessä. Lisätietoja tehtävästä antaa K-rauta Haaparannan myymäläpäällikkö Jussi Saukkoriipi puh. +46 922 727901. $PPDWWLRSLVWR/DSSLD $QWWL3lLYlULQWD 8UKHLOXNDWX7RUQLR HAAPARANTA /LVlWLHWRMDNRXOXWXVSllOOLNN|$QWWL3lLYlULQWD SDQWWLSDLYDULQWD#ODSSLDÀ ZZZODSSLDÀ 1XV|NHUYLHQ \UNHVOlUDUHWLOODXWRPDWLRQ KUULUTUKSIA Taksiluvat haettavana Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) julistaa haettavaksi taksiluvat seuraavissa kunnissa: Enontekiö, Inari, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Posio, Ranua, Rovaniemi, Salla, Simo, Sodankylä, Utsjoki ja Ylitornio. Taksilupa voidaan myöntää hakijalle, joka täyttää taksiliikennelaissa säädetyt luvan myöntämisen edellytykset. Hakijalta edellytetään muun muassa, että hän on suorittanut hyväksyttävästi taksiliikenteen yrittäjäkokeen. Hakemuslomakkeita ja tarkempia ohjeita on saatavana ELYkeskuksen internet-sivuilta www.ely-keskus.fi kohdasta Palvelut (5. Lupa- ja ilmoituspalvelut). Tietoja kuntien taksikiintiöistä ja haettavana olevista lupalajeista (henkilöauto/esteetön henkilöauto) saa Lapin ELY-keskuksesta puh. 040 845 3968 tai 040 736 1528. Hakemuksesta tulee käydä ilmi, haetaanko taksilupaa henkilöautolle vai esteettömälle henkilöautolle. Luvat myönnetään tällä hakukierroksella ensisijaisesti taksinkuljettajana hankitun työkokemuksen pituuden perusteella ensimmäistä lupaansa hakeville hakijoille. Hakemukset tulee toimittaa Lapin ELY-keskukselle viimeistään keskiviikkona 29.2.2012 klo 16.15 mennessä, osoite Hallituskatu 5 C, PL 8060, 96101 Rovaniemi. Määräajan jälkeen saapuneita hakemuksia ei oteta huomioon. Aiemmin toimitetut yllä mainittuja kuntia koskevat hakemukset ovat mukana käsittelyssä. Rovaniemi 3.2.2012 Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus www.ely-keskus.fi/lappi I|UPHULQIREHV|NYnUKHPVLGD ZZZXWEQRUGVH Oletko reipas, sinulla on auto käytössäsi ja haluat kouluttautua MYYNTIEDUSTAJAKSI? Vai oletko kokenut konkari? Soita 0400-702290. Siiwerk Oy, Kiilakiventie 1, Oulu. www.vorwerk.fi KOKOUKSIA Maula-Pykälä-tien ylimääräinen YLEINEN KOKOUS pidetään Maulan koululla 21.2.2012 klo 19.00. Käsitellään yksityistielain 64§:n mukaiset asiat sekä tienparannushankkeesta päättäminen. Juhani Anttila hoitokunnan jäsen Kiviojan Erämiehet ry. VUOSIKOKOUS su 12.2. klo 11.00 Köngäspirtillä. Pane SANOMALEHTI paperinkeräykseen. VIRKOJA HAETTAVANA PELLON KUNTA Pellon kunnan perusturvalautakunta julistaa uudelleen haettavaksi SOSIAALIJOHTAJAN VIRAN 15.3.2012 klo 15 mennessä. Aikaisemmin jätetyt hakemukset otetaan huomioon. Sosiaalijohtaja toimii johtavana sosiaaliviranomaisena kunnassa ja sosiaalihuollon tulosalueen esimiehenä. Kelpoisuusvaatimuksena virkaan on sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista annetun lain 3§:n tai 14§:n siirtymäsäännösten mukainen sosiaalityöntekijän kelpoisuus ja alan tuntemus sekä riittävä johtamistaito. Virkasuhteen ehdot määräytyvät KVTESin ja eläke-edut KuELin mukaan. Palkka on määritelty kunnassa laaditun tehtävien vaativuusarvion mukaan, mutta hakija voi esittää oman palkkatoivomuksensa. Viran täyttämisessä noudatetaan 4 kuukauden koeaikaa ja virkaan valituksi tulleen on ennen vaalin vahvistamista esitettävä hyväksyttävä lääkärinlausunto terveydentilastaan 30 pv:n kuluessa vaalin tiedoksisaannista. Hakemukset tulee osoittaa Pellon perusturvalautakunnalle, osoite: Museotie 34 A, 95700 Pello. Lisätietoja antaa kunnanjohtaja Tapani Melaluoto p. 040-581 1258 tai perusturvalautakunnan pj. Mika Rinne p. 0400-167 128. A18 Radio ja televisio Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Näin arvioimme: ★★★★★ huippu, ★★★★ hyvä, ★★★ kannattaa katsoa, ★★ paremman puutteessa, ★ kehno, E = ensiesitys suomalaisilla tv-kanavilla Elokuvat Omat murheet ja jalkapallon kotikisat MT V3 Sixty Six – pojasta mieheksi riksi alamäkeen Kassovitz kiskaisi myös päätähtensä, Oscar-voittaja Halle Berryn. MTV3 klo 14.05 (E) ★★★★ Burn After Reading Nelonen klo 21.00 Kasvutarina. Leffapäivä tarjoaa parikin brittinostalgista kasvutarinaa niille, joille vaalipäivän ja ääntenlaskennan jännitys käy ylivoimaiseksi. Ensimmäiseksi ehtii hätiin Sixty Six – pojasta mieheksi (2006). Ohjaaja-käsikirjoittaja Paul Weilandin omaelämäkerrallinen muistelma palaa vuoteen 1966, jonka yksi ja toinen engelsmanni muistaa jalkapallon MM-kotikisoista ja monenlaisten kalavelkojen finaalista Saksaa vastaan. Nuorella Berniellä on tosin niinä päivinä muuta miettimistä. Juutalaisperheen 12-vuotias vesa odottaa innolla bar mitzvah -juhlaa jossa perinteisesti tehdään pojista miehiä. Sen päivämäärä osuu paha kyllä yksiin finaalimatsin kanssa, joten Bernie pistää henkilökohtaiset ja isänmaalliset vaikuttimet puntariin ja päätyy radikaaliin ratkaisuun: hän aikoo tehdä kaikkensa, jotta finaali jäisi Englannilta väliin. Niistä vaaleista vielä: sen verran monta vaaliviikkoa tässä on eletty kaikenpuolisen epäitsekkyyden, empatian ja huolenkannon aikaa, että näin reipas omiin asioihin keskittyminen tuntuu suorastaan raikkaalta. Varsinkin, kun sitä näin antaumuksella tulkitaan. Tässä elokuvassa jokaisella on omat murheensa, jotka kansalliseen jalkapallohuumaan rinnastettuina oikeastaan vain kirkastuvat. Bernietä esittävä Gregg Sulkin on hellyttävän tarmokas rillipää, ja aikuisroolit on miehitetty laatunimillä. Helena Bonham Carter ja Eddie Marsan esittävät vanhempia, Stephen Rea Bernien lääkäriä. Cantervillen haamu TV5 klo 12.45 ★★ Perheseikkailu. Isabel Kleefel- YLE Radio 1 Aavasaksa 87,9 MHz, Tervola 88,6 MHZ, Rovaniemi 88,2 MHz, Ylläs 92,2 MHz. 7.00 Uutiset. 7.03 Näistä levyistä en luovu. Viikonlopun musiikkivieraana emerituskuuluttaja Olavi Sipilä. 8.00 Uutiset ja sää. 8.05 Radioteatteri esittää: Välskärin kertomuksia. 8.20 Kulttuuritunti: Viikon kirja. 9.00 Uutiset. 9.05 Musiikkia vanhasta Euroopasta. 9.55 Kuusjoen kirkon kellot kutsuvat. 10.00 Salon seurakunnan jumalanpalvelus Kuusjoen kirkosta. Virret: 540, 130, 447, 48, 454, 228, 340. 11.00 Horisontti. 12.00 Uutiset ja sää. 12.05 Kulttuuritunti: Paljetteja ja partanaisia. Taikurit. 12.25 Arjen designia. Poliisin kenttäasu. 12.40 Kootut selitykset: kaanon. 12.55 Chausson: Sicilienne konsertosta D-duuri. 13.00 Ääniversumi. Art´s Birthday, osa 1. 14.00 Riston Valinta. Risto Nordellin puhetta ja musiikkia viikonlopun erikoistarjouksena. 15.00 Radioteatteri esittää: Purjehtija. Kuunnelma, Radioteatterille kirjoittanut: Juha Seppälä. 15.35 Arkisto: Kuinka säännöt kuvataiteessa hajosi- ★★★ Sixty Six - pojasta mieheksi on vuoden 1966 Englantiin sijoittuva draamakomedia Berniestä, jonka nuoren elämän suurta juhlaa uhkaa varjostaa se, että Englanti yltää jalkapallon MM-loppuotteluun... Bernien isän roolissa on Eddie Marsan. din ohjaaman Cantervillen haamun (Das Gespenst von Canterville, 2005) skotlantilainen paikallistunnelma ei kärsi ainoastaan porukan puhumasta saksankielestä, vaan myös vaisusta lomaseikkailusta ja vähemmän luovasti toteutetusta digitaalihaamusta. kuttelee 70-luvun tunnelmilla ja muistaa kaiken kiherryksen lomassa ikäkauden tunnotkin: aikuisten maailman valheellisuus ei nyt paljastu perheen- vaan maanisän touhuista. on tehnyt murhan. Yltiöromanttisen elokuvan unijaksoon tilattiin lavasteet mestarisurrealisti Salvador Dalílta. Noiduttu ★★ Pressan tytöt ★★★ TV5 klo 17.45 ★★★ Dunst ja Michelle Williams saavat Valkoisen talon järkkymään komediassa Pressan tytöt (Dick, 1999). Ensiksi reipas kaksikko pääsee presidentti Nixonin kavereiksi, nuorisoasiain tuntijoiksi ja vielä tämän koirankin ulkoiluttajiksi. Ikään kuin kiitoksiksi tytöt pistävät kierroksia Nixonin uran tuhonneeseen Watergate-kriisiin. Ohjaaja Andrew Fleming her- YleX Aavasaksa 89,8 MHz, Tervola 92,6 MHZ, Rovaniemi 94,0 MHz, Ylläs 95,3 MHz. 6.30 YleX Aamu Remix. Viikon parhaat palat YleX Aamusta. 10.00 Uuden musiikin aamuvuo- jännäri. Noiduttu (Spellbound, 1945) ei ole mikään tyypillisen viilattu Alfred Hitchcock -leffa, vaan järjen ja kohtuuden rajat rikki paukauttava, ikäisensä näköinen jännäri. Hollywoodin innostus psykoanalyysiin tuotti siinä yhtä paljon tahatonta huumoria kuin jännitysmomentteja, mutta mikäpä siinä, kun luonnetta riittää. Nuori ja hehkeä psykiatri Ingrid Bergman auttaa muistinmenetyksestä kärsivää Gregory Peckiä, joka kenties ro Remix. 11.00 Uutiset. 11.02 Oma lista. 13.00 Uutiset. 13.02 YleX Viikonloppu. 17.00 Kaarle ja Erno raskaana. 19.00 YleX Jatkot Remix. 22.00 Encore. 23.00 Yle Puhe. 0.00 Yöradio. Yle Radio Perämeri Tervola 95,6 MHZ 4.00 Uutiset ja sää. 4.02 Lempimusiikkia. 4.54 Aamupala. Vellu Salminen. 5.00 Uutiset ja sää. 5.02 Aamupala. 5.15 Eväsreppu. Eväsrepussa yhdistellään perunat ja lihat samalle pannulle. 5.21 Aamupala. 5.50 Merisää. 5.52 Aamupala. 6.00 Uutiset. 6.03 Sää. 6.04 Aamupala. 6.30 Aamukahvilla. 7.00 Uutiset. 7.04 Suomi soi. 7.50 Merisää. 7.53 SunnuntaiSuomi. 8.00 Uutiset ja sää. 8.05 Sunnuntai-Suomi. Sanna Kojo. 8.10 Luontoretki. Luontoretkellä Juha Laaksonen ja maantieteilijä Marko Leppänen taivaltavat lumikengillä Helsingin Vartiosaaressa. 8.20 Sunnuntai-Suomi. 8.30 Radioteatteri esittää: Kerjäläinen ja jänis. Jaakko Saariluoma lukee Tuomas Kyrön teosta Kerjäläinen ja jänis. 8.45 Sunnuntai-Suomi. TV5 klo 21.00 Kauhuelokuva. Mathieu Kasso- Psykoanaly y t tinen Komedia. Teinitytöt Kirsten vat. Toimittajana Petra Uexküll. Äänite vuodelta 1971. 15.55 Yle News. 16.00 Uutiset ja sää. 16.05 Viikon valinta. Tälle ohjelmapaikalle valitaan yksi Radio 1:n pitkistä puheohjelmista. 17.00 Päivän peili ja sää. 17.15 Viikonlopun vieras. Vieraana Toiminnanjohtaja Sauli Pesonen, joka reissaa yli 40 kunnan kouluissa opettamassa elokuvan kieltä innokkaalle yleisölle. 17.45 Romano mirits. 18.00 Katolinen messu Pyhän Henrikin katedraalista Helsingistä. 19.00 Uutiset ja sää. 19.03 Radion sinfoniaorkesteri konserttilavalla. 20.25 Johannes Brahmsin Trio pianolle, viululle ja käyrätorvelle Es-duuri. Antti Siirala, Petri Aarnio ja Jukka Harju.(Äänitetty Finlandia-talossa 13.4.2011). 21.00 Jatzofrenia. 22.00 Uutiset ja sää. 22.05 Avaruusromua. 23.10 Yöklassinen. Yle Teema klo 18.00 Gothika vitz ohjasi 90-luvun sähköisimpiin ranskalaiselokuviin kuuluneen Vihan ja näytteli vielä seuraavalla vuosikymmenellä maailmaa valloittaneessa komediassa Amélie. Vähän siihen se sitten tyssäsikin. Muutoin Kassovitzin ura on ollut hukattujen tilaisuuksien sarjaa. Siihen lukeutuu myös Gothika (2003). Arvattavan juonen ja tolkuttomien käänteiden kauhujännärissä vankimielisairaalan psykiatri joutuu itse kokemaan, miltä kaltereiden takana tuntuu. Kave- 9.00 Uutiset. 9.05 Sää. 9.06 Iskelmäradio. 10.00 Uutiset. 10.03 Sää. 10.04 Pop eilen – toissapäivänä. 10.59 Sunnuntai-Suomi. 11.00 Uutiset. 11.03 Nousevan auringon talo. 12.00 Uutiset ja sää. 12.05 Sunnuntai-Suomi. Sanna Pirkkalainen. 12.06 Kansanradio. Kuuntelijoiden juttupaikka - tosikoille ja veitikoille. 12.40 Sunnuntai-Suomi. 12.45 Merisää. 12.55 Sunnuntai-Suomi. 13.00 Uutiset. 13.03 Urheiluradio. 13.06 Sunnuntai-Suomi. 13.08 Miten minusta tuli minä. 14.00 Uutiset. 14.03 Ajankohtainen Ykkönen. 14.50 Yhteisvastuukeräyksen avaus. Tasavallan presidentti Tarja Halonen avaa yhteisvastuukeräyksen. 15.00 Uutiset. 15.03 Urheiluradio. 15.08 Tähtisumua. 16.00 Uutiset ja sää. 16.05 Sunnuntai-Suomi: UMK2012 kuuntelijakilpailu. 17.00 Päivän peili ja sää. 17.15 Television tiiliskivet. Animaatiosarja South Park. 17.55 Sunnuntai-Suomi. 18.00 Uutiset. 18.03 Urheiluradio. 18.08 Sää. 18.09 Kadonneen levyn metsästäjät 0203-17600. 18.50 Merisää. 18.55 Kadonneen levyn metsästäjät 0203-17600. 19.00 Uutiset ja sää. 19.03 Urheiluradio. 19.08 Musta komedia. Burn After Reading (2008) lukeutuu eilen esitetyn Sietämätöntä julmuutta -leffan tapaan Joel ja Ethan Coenin välitöihin. Persoonalliset filmiveljekset sortuivat pusertamaan pikimustaa huumoriaan ja arvaamattomia äkkikäänteitään hampaat irvessä, eikä siitä sitten tietenkään mitään merkkiteosta seurannut. Porukka on toki hohdokasta, kuinkas muuten. George Clooneyn, Brad Pittin, Frances McDormandin ja John Malkovichin seurassa maittaa vähän pinnistellympikin meno. Tyhjä tarina pyörittää juopon agentin muisteloita sisältävää levykettä ahneelta tohelolta toiselle. Wild Generation Sub klo 21.00 (E) ★★★ Koulukomedia. Sitten lisää britti- läistä nuorisomuistelmaa ja kasvutarinaa. Nicholas Hytnerin ohjaama Wild Generation (History Boys, 2006) on 80-luvulle sijoittuva ja sen ajan brittipopilla kuorrutettu koulukomedia, jossa lahjakkaiden poikien ryhmää valmennetaan huippuyliopistojen pääsykokeisiin. Elokuva pohjautuu Alan Bennettin näytelmään, ja vähän teatraaliselta se tuntuukin. Sehän ei puolestaan sanailun terävyyttä syö. Palkittu ja suosittu näyttämökomedia tarjoaa houkuttelevia rooleja nuorille näyttelijöille, eivätkä Dominic Cooper, Samuel Barnett ja kumppanit jätä tilaisuutta käyttämättä. Tiedon mutkikkailla teillä heitä opastavat Richard Griffithsin ja Campbell Mooren värikkäät opettajahahmot. Kadonneen levyn metsästäjät. 19.50 Presidentinvaalit 2012. Tulospalveluohjelman juontavat Seija Rautio ja Petri Kejonen. 21.00 Uutiset. 21.03 Presidentinvaalit 2012. 21.50 Merisää. 21.55 Presidentinvaalit 2012. 22.00 Uutiset ja sää. 22.05 Presidentinvaalit 2012. 22.30 Suomi tänään. 23.00 Uutiset. 23.03 Selkouutiset. 23.08 Novosti po-russki. 23.12 Yöhitaat. 0.00 Uutiset ja sää. 0.05 Yöradio. 0.15 Nuotin vieressä. 3.02 Sekahaku. 4.02 Euroopan taivaan alla. Yle Radio Puhe Tervola 101,6 MHZ 6.30 Puheen Iltapäivän parhaat. 7.30 Puheen Aamu – Olga K. Puheen Aamun parhaat palat. 10.00 Kalle Haatanen. Eläinten syömisen etiikka. Eläinsuojeluliitto Animalian toiminnanjohtaja Kati Pulli pohtii eläinten syömiseen ja tuotantoeläinten kohteluun liittyviä ajankohtaisia kysymyksiä ja ongelmia. 11.00 YLE Uutiset. Tuoreimmat uutiset 11.02 Puheen Viikonloppu – Mikko Jylhä. 13.00 YLE Uutiset. 13.02 Politiikkaradio. 14.00 YLE Uutiset. 14.03 Puheen Viikonloppu – Mikko Jyl- Pekka Eronen hä. 15.00 YLE Uutiset. 15.02 Puheen Viikonloppu – Mikko Jylhä. 16.00 YLE Uutiset. 16.03 Puheen Viikonloppu – Mikko Jylhä. 16.30 Urheiluilta: Arto Teronen. 17.30 Kiveen hakatut – Tarmo uusivirta. 18.00 Etusivu uusiksi. 19.00 Kansanradio. 19.30 Aristoteleen kantapää. 20.03 Aspekti. 21.03 Brysselin kone. Tuoko EU toivoa eläimille? Haastateltavina eläinlääkintöneuvos Pirkko Skutnabb Maa- ja metsätalousministeriöstä ja Kati Pulli Animaliasta. 22.05 Julkinen sana. 23.03 Maailmanpolitiikan arkipäivää. 23.30 Pressiklubi. 0.05 Kalle Haatanen. 1.00 Kirjakerho. 2.00 Alivaltiosihteeri. 2.30 Urheiluilta: Arto Teronen. 3.30 Kiveen hakatut – Tarmo uusivirta. 4.00 Etusivu uusiksi. 5.00 Taustapeili. 5.30 Politiikkaradio. Radio Pooki Kemi 89,5 MHz. 0.00 Pookin yö-musiikkia tauotta. 9.45 Radiopyhäkoulu. 10.00 Jumalanpalvelus Oulusta. 12.00 Toivekonsertti;studionumero 0700-392111 (3,52e/min+pvm). 15.05 Pookin yö-musiikkia tauotta17-. 18.30 Seurat Oulusta. Radio ja televisio A19 Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 Ohjelmapäivystys TV1, TV2, YleTeema ja Ylen radiokanavat 020 690414, [email protected] FST: (09) 1480 4653 MTV3 ja SubTV: (09) 622 4176 Nelonen: 0600–1–4444 YLE TV1 YLE TV2 MTV3 Nelonen Sub YLE Teema 08.00 Tv-uutiset. 08.05–08.54 Avara luonto: Jäinen planeetta. 5 09.00 Tv-uutiset. 09.05 Aamusydämellä. Aivo- 07.45 Pikku Kakkonen. 07.48 Kanarialintu. 07.53 Disney esittää: Ystäväni Tiikeri & Nalle Puh. 08.17 Lauludiplomi. 08.37 Viidakkokirja. 09.00 Galaxi. 09.01 Kapteeni Kari. 09.14 Eläimet töissä. 09.22 Kanikenttä. N 09.35 Villi tulevaisuus. 10.00 Muumilaakson tarinoita (S). 10.25 Ensiaskeleita. 10.30 Zeke ja taikataulu (S). 10.53 Koodinimi Connor (S). 11.15 Pat & Stan. 11.20 Alamäkiluistelua. 12.20 Jääpallon MM. Kooste 05.30–06.25 Älynväläys. 07.55 Chuggington (S). 08.05 Smurffit (S). 08.35 Daltonit (S). 09.00 Superpahisten liiga (S). 09.25 Kasper. 09.50 Pientä pintaremonttia. 10.50 Jokakoti.fi. 11.20 Hännänheiluttajat. 11.50 Sapuskaa, harashoo!. 12.25 Salatut elämät. 12.55 Salatut elämät. 13.25 Mieletön maailma. 13.55 Kaikkea sitä näkee. 14.00 Leo. 14.05 Sixty Six – pojasta mieheksi (7). 15.55 Rakkaudesta laulu. 16.00 Remu & Hurriganes, 40th Anniversary tour 2011. 16.50 Kaikkea sitä näkee. 16.55 Leo. 17.00 Samaa sukua (7). 18.00 HANKI: Hiihtolajien huippuhetket. 19.00 Seitsemän Uutiset. 19.10 Tulosruutu. 19.30 Tulosilta. MTV3 Uutis- 07.25 Wipeout UK. 08.20 Hurja remontti. 09.15 Unitupa. 09.45 Unelmien talo. 10.15 Sikke – Ruokaa rakkaudella. 10.45 Animal Planet: Urhea eläintarha. 11.45 Eläintenpelastustiimi. 12.15 Elixir. 12.45 Frasier. 13.15 Frasier. 13.45 Frasier. 14.15 Frasier. 14.45 Puolivahingossa (7). 15.15 Outo, uusi elämä (7). 16.15 4D: Hurja painonpudotus. Järkkymätön Ja- 06.00 SubChat. 07.00 Ostos-tv. 10.00 Frendit (S). 10.30 Frendit (S). 11.00 Frendit (S). 11.30 Frendit (S). 12.00 Kreisiä menoa. 12.30 Miehen puolikkaat (S). 13.00 Miehen puolikkaat (S). 13.30 Miehen puolikkaat (S). 14.00 Unelmien kentät (7). 15.00 Jordan: Povipommin päiväkirja. 16.00 Dieetit vaihtoon!. 17.00 Rillit huurussa (S). 17.30 Tyhjätaskut. Caroline 04.00 Teematieto. 09.40–10.55 TV-arkisto: Marion. 09.40 Shalom. 10.11 TV-arkiston vieraana : Marion Rung. 10.26 John, Paul ja Marion. 10.55 Francon jälkeen – Alcantaran perhe (7). 12.15 Pojat (7). 13.55 Chopin ja satakielet. 15.25 Elisabet II. 16.15 Tiededokumentti: Naisten Viagra. 17.10 Ranskalainen kylä (12). 18.00 Kino Klassikko: Noiduttu (12). 19.49 Kootut askeleet: Kirsi Monni. Esittelyssä suoma- infarktin jälkeen. 09.40 Ruotsalaisia salaisuuksia. 1/12. Valtakunnan silmä ja korva. 09.55 Tv-uutiset. 10.00 Jumalanpalvelus: Porin Pihlavan kirkosta. 11.00 Tv-uutiset. 11.05 Viikko viitottuna. 11.15 Opettaja ohjaimissa (7). 12.05 Vielä virtaa (S). 12.35 Prisma: Jatkuuko evoluutiomme yhä?. 13.30 Yhteisvastuukeräyksen avaus. 13.40 Prisma Studio. 14.10 Gilmoren tytöt (7). 14.50 Eläinten elämää maalla ja merellä. 15.05 Historiaa: Kun Saksaa pommitettiin. Toinen maailmansota muuttui jatkuessaan totaaliseksi tuhoamistaisteluksi, jossa ei enää tehty eroa sotilas- tai siviilikohteiden välillä. 16.00 Sherlock Holmesin paluu (7). 16.55 Viittomakieliset uutiset. 17.00 Tv-uutiset. 17.10 Inhimillinen tekijä. 18.00 Kuuden Tv-uutiset ja sää. 18.10 Urheiluruutu. 18.15 Antiikkia, antiikkia. 18.45 Tosi tarina: Vaunullinen unelmia. 19.15 Näin tehtiin Jäinen planeetta. 19.30 Presidentinvaali 2012. mitalipeleistä. 14.10 Ampumahiihdon mc : Naisten yhteislähtö. Kil- pailumatka 12,5 km. 15.00 Kadonneita etsimässä. 7/8. Saksan vallattua Norjan vuonna 1940 monet ItäRuijan asukkaat pakenivat Neuvostoliiton puolelle. 15.50 Aamutoimet ympäri maailmaa. 16.05 Maailmanmenoa. 16.10–17.05 Ampumahiihdon mc : Miesten yhteislähtö. Kilpailumatka 15 km. 17.10 Lene, islam ja rakkaus. 17.40–18.05 Kurkiaura. 18.10 Matkapassi: Lonely Planetin Kolumbia. 19.00 Tv-uutiset. 19.05 Urheilukatu 2. 19.30 Karjalan kunnailla (7). 20.20 Märät säpikkäät (12). Presidentinvaalin 2. kierroksen tulosohjelma. Osa 4/8: Elämäntapa. Suvi ja Kirste tutustuvat urbaaniin shamaaniin Erkki Palviaiseen ja tämän superruokavarastoihin. 20.30 Tv-uutiset ja sää. 20.45 Presidentinvaali 2012. 20.45 Alivaltiosihteerin televisio-ohjelma. Tv-ohjelma, Presidentinvaalin 2. kierroksen tulosohjelma. joka puhuttelee lahkeitasi ja saa korvasi lepattamaan. 21.00 22.30 Kova laki: Lontoo (12). Palvelus. Entinen Valioliigan jalkapalloilija löydetään kuolleena autonsa vierestä. Poliisi epäilee teosta miestä, joka tuli apuun vaihtamaan rengasta, sillä hänen DNA:taan löytyy murha-aseena käytetystä rengasraudasta. 23.15 Ykkösaamu. TV1:n Ykkösaamun vieraana on Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kivinen. 23.55–00.20 Status: vapaana (12). 21.00 21.00 Boardwalk Empire (16). Anastasia. Jimmy aloittelee elämää Chicagossa. Hän löytää naisseuraa, mutta joutuu heti riitoihin Al Caponen kanssa. 21.52 Tv-uutiset, sää ja urheilu. 22.10 Amerikan frendi (12). 22.40 Yle Live: Glastonbury 2011. Jättifestivaalin laval- la esim. Beyoncé, Cee-Lo Green, Janelle Monáe ja Big Boi. 23.40–00.23 Kova laki: Erikoisyksikkö (16). YLE FST5 JIM 08.30 BUU-klubben: Eläinten puistokatu. 09.00 SVT: Lilla prinsessan. 09.10 SVT: Tjuv och tjuv. 09.15 SVT: Min ridå. 09.25 SVT: En stund med. 09.30 SVT: Lilla prinsessan. 09.40 SVT: Kom och lek. 09.45 SVT: Djungelboken. 09.55 SVT: Pingu. 10.00 SVT: Rapport. 10.05 SVT: Minnenas television: Sven Paddock. 11.00 SVT: Gudstjänst. 11.45 SVT: Jón Kaldal, fotograf. 12.25 SVT: Strömsö. 13.05 SVT: Pantbanken. 13.30 SVT: Okej – 80-talets största poptidning. 15.00 5 minuuttia. 15.05 Arkisto: Afrikkalainen gospelmessu, 1984. 15.32 Näin tehtiin Helteinen helmikuu. 15.35 Seitsemällä merellä. 16.05 Jälkivääntö. 16.45 Sundholmin lukupiiri. 17.15 Strömsö. 17.55 TV-nytt. 18.00 BUU-klubben: Eläinten puistokatu. 18.30 Intissä. 18.58 Näin tehtiin Helteinen helmikuu. 19.00 Sydänääniä. 19.30 TV-nytt. 19.40 Sportnytt. 19.50–21.59 Presidentinvaali 2012 – toinen kierros. 23.00 SVT: Äkta människor. 00.00 SVT: Dokument inifrån: De oförsäkrade. 01.00 SVT: Bulldogg. 09.00 Navigare. 09.25 Fifth Gear. 09.55 Hengenpelastajat. 10.25 Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla. 10.55 Taistelulaiva. 11.25 American Chopper. 12.20 Maailman parhaat kalapaikat. 13.15 JIM D Henkilökuva: Genesis (S). 14.10 Leijonan luola USA. 15.05 Ruotsalaiset poliisit (12). 16.00 JIM D Historia: JFK – 3 kohtalokasta laukausta, osa 1. 17.00 JIM D: Sienisatoa. 18.00 Mahdoton illallinen. 19.00 Kuuluisat kuppilat. 19.30 Maistuva New York. 20.00 Anthony Bourdain minilomalla. 21.00 JIM D Henkilökuva: Hollywoodin isät ja pojat, osa 2. 21.55 American Chopper. 22.55 Outoa vai mitä?. 23.55 Mestariampuja. 00.45 JIM D Rikos: Ruumiinavauspöytäkirjat (16). Liv 09.00 Sisustuksen huipulle. 10.00 Pikakurssi kodinostoon. 10.30 Hyvän mielen remontti. 11.00 Uusi elämä maalla. 12.00 Debbie Travisin sisustusyllätys. 13.00 Hurja sisustushaas- ten Tulosilta seuraa reaaliajassa presidentinvaalien huipentumaa eli toisen kierroksen tuloslaskentaa. 21.00 22.00 Kymmenen Uutiset. 22.10 Tulosilta. MTV3 Uutis- ten Tulosilta seuraa reaaliajassa presidentinvaalien huipentumaa eli toisen kierroksen tuloslaskentaa. Studiossa tuloksia analysoivat vaaliasiantuntija Kimmo Grönlund sekä konkaripoliitikot Eero Heinäluoma ja Seppo Kääriäinen. 22.45 Tulosruutu. 23.00 Rubicon (12). Kuin ensimmäistä päivää. Will aloittaa vanhan tiiminsä vetäjänä, ja ryhmä saa heti Spanglerilta tehtäväkseen tutkia venäläisen ohjusvälittäjän toimia. 23.55 Ilman johtolankaa. Varjoja yössä. Nuori lakimies pakenee henkensä edestä öisellä sivukadulla. Kuuluu laukauksia, ja mies katoaa. Jack epäilee, että miehen mielenterveysongelmat saattaisivat olla tapauksen taustalla. Yllättäen selviää, että lakimiehellä on tietoja selvittämättömästä katoamisjutusta. Amerikkalainen rikosdraama 00.55 Älynväläys. 01.55–05.21 MTV3 Chat. te. 13.30 Sadan taalan remontti. 14.00 Design Star. 15.00 Luksusmuotia kaikille. 16.00 Tanssi peppu pieneksi. 17.00 Reissussa lasten kanssa. 17.35 Ihmisen paras ystävä. 18.05 Koirantrimmaajat kilpasilla. 19.00 Liv & Learn: Tanjan koiranhoitovinkit. 19.05 Koiran temppukoulu. 19.35 Nigellan uudet herkut. 20.10 Supernannyn uudet opit. 21.15 Unelmien talo. 21.45 Liv D: Tulin äidiksi 70-vuotiaana. 22.45 Olivian armoilla (7). 23.15 Liv D Sarja: Sapattivuosi lasten kanssa. SuomiTV 17.00 Luonnon salaiset kansiot. 18.00 Jurassic CSI. 18.55 Uutiset. 19.00 Huutokaupan metsästäjät. 19.30 Huutokaupan metsästäjät. 20.00 Huutokaupan metsästäjät. 20.30 Huutokaupan metsästäjät. 21.00 Conan. 22.00 Aviotuomari. 23.00–00.00 Vankilassa ulkomailla: Meksikon rahakone. SVT1 7.05 Minnenas television: Sven Paddock 8.00 Antikrundan 9.00 mes. James on 26-vuotias entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, jonka peliura katkesi polvivammaan. Samalla meni Jamesin elämänhalu, ja hän lihoi yli 300-kiloiseksi. 17.15 The Voice of Finland. 18.45 Nelosen uutiset. t 18.55 Nelosen sää. 19.00 Elokuva: Monsteritalo (12). 20.47 Vaaleanpunainen pantteri. Vaaleanpunainen vi- tamiini. Vaaleanpunainen pantteri, yksi maailman tunnetuimmista piirroshahmoista, seikkailee omassa sarjassaan. 20.57 Keno. 21.00 21.00 Elokuva: Burn After Reading (12). 23.05 Nelosen uutiset. 23.15 Nelosen sää. 23.20 Oikeuden edessä. Bobbi ja Michelle ovat vastakkain oikeusjutussa, jossa nuorta tyttöä syytetään huumeiden salakuljetuksesta. Michellen poliisipoikaystävä on todistajana jutussa kohtalokkain seuraksin. 00.20 Blue Bloods (12). Jamie kertoo perheelleen edesmenneen Joe-veljensä yhteydestä Blue Templariin. Reaganit alkavat selvittää, minkälaisesta järjestöstä on kyse. 01.20 Cleaner (16). Rikkinäinen perhe. William saa vieraakseen vanhan kaverin, jonka näkemisestä Melissa ei ilahdu. Samaan aikaan autettavana on rikkaan perheen tytär, joka on päätynyt myymään itseään saadakseen heroiinia. saa tietää, että Maxin velat ovat karanneet pahasti käsistä, ja päättää auttaa bestistään lyhentämään niitä järjestämällä mahtavat heppabileet. 18.00 Suomen kaamein kämppä. Jakso 4. Ohjel- man neljännessä jaksossa sisutussuunnittelija Teuvo Lomanin ja huonekalupuuseppä Uolevi Nurmen kohteena on räjähtämispisteessä riutuva makuuhuone. 19.00 Top Chef Suomi. 19.55 Myytinmurtajat. 21.00 21.00 Wild Generation. 23.10 Haastatteluhetki Star Wars -elokuvien luojan George Lucasin kanssa. 23.20 Wikileaks – sotaa, valheita ja videonauhaa. 00.25 Pähkähullu parodiashow. 01.00 Pähkähullu parodiashow. 01.35 Julkkikset kuiville. 02.25 Red Bull Cliptomaniacs. Tällä kertaa luvassa on Simon Dumontin komeaa vapaalaskua ja freestyle motocross -ajaja Robbie Maddisonin taidonnäytteitä. 02.55–06.01 SubChat. 21.00 21.00 Valokuvauksen huiput. 3/6. Oikeassa paikassa oikeaan aikaan? Normandian maihinnousu, holokausti ja atomipommin pudotus Hiroshimaan. 22.00 Uusi Kino: Dónde está Kim Basinger?. Mustaval- koinen komedia veljeksistä, jotka lähtevät Buenos Airesiin serkkunsa häihin. 22.30 Slummitähdet. Mukaansatempaavassa dokumentissa argentiinalaisslummin asukkaille tarjotaan mahdollisuus elokuvatähdiksi. 23.32–04.00 Teematieto. PÄIVÄN PARHAAT Volkswagen Transporter 2.5 umpi TDI Pit Audi A3 1.6 Ambiente Sportback 62 tkm, 75 kw 370 tkm, 2 renk., cd-radio, webasto, 2 renkaat, aut.ilmastointi, cd-radio, mootto-97 4.800 rinlämmmitin, Pörhötakuu -06 17.800 moottorinlämmitin, vetokoukku PÖRHÖN AUTOLIIKE OY – Lankapuhelinliittymästä 0,0828/puh.+0,07/min (alv 23%) KEMINMAA, Kauppakuja 6, p. 020 762 4206 – Matkapuhelinliittymästä 0,0828/puh.+0,17/min (alv 23%) www.porho.fi 02.20–06.00 Älypää-TV. På spåret 10.00 Rapport 10.15 Vinterstudion 10.30 Skidor: Världscupen Rybinsk 11.50 Vinterstudion 12.00 Alpint: Världscupen Chamonix 12.45 Vinterstudion 13.00 Alpint: Världscupen Garmisch-Partenkirchen 13.45 Skidor: Världscupen Rybinsk 14.30 Längdskidor: Ski classics 14.55 Vinterstudion 15.00 Alpint: Världscupen Chamonix 15.45 Vinterstudion 16.00 Handboll: Elitserien 17.35 Längdskidor: Ski classics 18.25 Vinterstudion 18.55 Sportnytt 19.00 Rapport 19.10 Regionala nyheter 19.15 Landet runt 20.00 Sportspegeln 20.30 Rapport 20.55 Regionala nyheter 21.00 Så ska det låta 22.00 Äkta människor 23.00 Damages 23.50 Melodifestivalen 2012: Deltävling 1 1.20 Antikrundan laiset eturivin nykytanssikoreografit. Taiteilijahaastatteluissa pääosassa ovat tekijät ja teokset. Tuotanto Grape prodcutions Oy. 20.00 Pelinrakentajat. Suomesta on 20 vuodessa tullut merkittävä tietokonepelien tekijämaa. Ketkä ovat Max Paynen ja Angry Birdsin takana? Miten toimii uusi teollisuus, jossa palkinnot mutta myös riskit ovat suuret? mest? 16.30 Vem vet mest? 17.00 Kvinnorna på Zanzibar - oceanens musik 17.55 På drift genom öknen 18.00 Kortfilmsklubben 18.15 Kortfilmsklubben 18.30 Världens språk: Könsspråk 19.00 Vad händer med magnetiska nordpolen? 19.55 Snökoja 20.00 Frozen planet 21.00 Den övervakade skolan 21.50 Uutiset - Presidentvalextra 22.00 Aktuellt 22.15 Agenda 23.00 Dokument utifrån 0.30 Rapport 0.40 Uutiset - Presidentvalextra 0.55 Klubben 1.10 Korrespondenterna 1.40 Nyhetsbyrån TV4 SVT2 7.05 Bakugan 7.25 Tom & Jerry 7.35 Tom & Jerry 7.40 Tom & Jerry 7.50 Scooby-Doo 8.15 Pokémon 8.35 Tobbes trix 8.58 Nyhetsmorgon söndag. Direkt 12.30 Chefen undercover 13.30 Sportcentralen. Direkt 14.15 Skidskytte: 10.05 Minnenas television: Sven Paddock 11.00 Gudstjänst 11.45 Jón Kaldal, fotograf 12.25 Bettina i Stockholm 13.05 Chaplin: Pantbanken 13.30 Okej - 80-talets största poptidning 14.30 Vem vet mest? 15.00 Vem vet mest? 15.30 Vem vet mest? 16.00 Vem vet Världscupen, damernas masstart i Oslo. Direkt 15.00 Sportcentralen. Direkt 15.10 TV4Sporten. Direkt 15.15 Sportcentralen. Direkt 16.15 Skidskytte: Världscupen, herrarnas masstart i Oslo. Direkt 17.00 Gladiatorerna 18.30 Mitt märkliga missbruk 19.00 Vinnare söndag. Direkt 20.00 TV4Nyheterna. Direkt 20.20 Väder. Direkt 20.30 TV4Sporten. Direkt 21.00 Slaget om Sverige 22.00 Wallander - dödsängeln 23.00 TV4Nyheterna. Direkt 23.05 Vädret. Direkt 23.15 Wallander - dödsängeln 0.15 Fotbollskanalen Europa. Direkt 0.55 Poliser i paradiset 1.50 I Shouldn’t Be Alive 2.55 Jackass 2 TV6 7.05 TV Shop 8.30 Robot Wars 9.25 PREMIÄR: Running Russell Simmons 10.20 Amazing Race 11.15 Miami Ink 12.10 Eureka 13.05 Urban Legends 13.35 Operation Repo 14.05 Community 14.35 Erik & Mackan - Snygga och smärta 15.35 Sit Down, Shut Up 16.00 Simpsons 16.30 Simpsons 17.00 Family Guy 17.30 Family Guy 18.00 Fear Factor USA 19.00 LA Ink 20.00 Amazing Race 21.00 How I Met Your Mother 21.30 How I Met Your Mother 22.00 2 1/2 män 22.30 2 1/2 män 23.00 NCIS: Los Angeles 0.00 Franklin & Bash 1.00 Entourage O Television urheiluohjelmat urheilusivuilla. A20 Uutiset Pohjolan Sanomat | Sunnuntai 5. helmikuuta 2012 -31 -28 -29 -27 -14 -29 Tiistaina -19 -20 19 Keskiviikkona -18 12 7 7 -20 -20 -19 9 -5 15 -8 -19 -25 3 3 -14 Jo vuodesta 1979 19 -6 14 -3 12 Suosituinta yläpohjiin! Soita p. 0400 393 202 www.ekovilla.com -14 -9 -12 -6 -13 -4 -8 -6 7 6 4 -18 -16 -17 su. -13 Suuressa osassa maata on poutaa sekä osaksi selkeää. Etelä- ja Länsi-Suomessa tulee paikoin sakeita lumikuuroja, samalla etelätuuli viriää. Ylin lämpötila on idässä ja pohjoisessa enimmäkseen -20 ja -30, etelässä sekä lännessä -10 ja -20 asteen välillä. +6 Dublin 6 Helsinki Turku Pori Tampere L:ranta Kuopio Jyväskylä Vaasa Oulu Kajaani Kuusamo Kemi Rovaniemi Salla Sodankylä Kittilä Kilpisjärvi Ivalo -13 -9 -12 -17 -23 -26 -22 -14 -25 -28 -29 -26 -26 -28 -30 -27 -28 -29 +3 -5 Bryssel -10 Pariisi Las Palmas +18 ti. -5 -5 -9 -7 -9 -14 -10 -9 -15 -14 -13 -17 -18 -17 -20 -21 -20 -22 +12 Wien +3 0 Varna +6 +13 Ateena Tunis +17 +8 1 1 -1 -1 -1 -4 -5 -7 -8 -8 -12 -10 -12 -13 -12 -12 -13 -12 Odessa Istanbul +9 2011 -17 -16 -20 -22 -20 -26 -27 -22 -27 -28 -28 -26 -27 -26 -32 -31 -21 -26 -12 Varsova Rooma P. de Mallorca Malaga ke. -14 -13 -14 -15 -13 -16 -16 -15 -16 -16 -14 -19 -20 -17 -18 -18 -11 -14 +8 Madrid Moskova -18 Tallinna -16 Riika Zürich Nizza +7 +13 Lissabon -19 -15 -7 -10 Praha Budapest -10 -9 +2 ma. -6 -4 -4 -5 -11 -10 -7 -4 -8 -9 -14 -6 -10 -13 -13 -18 -28 -20 -9 K:hamina -3 Amsterdam Berliini Lontoo -5 -4 Meriveden korkeus eilen 14 Kemi -23 cm Vaasa -14 cm Helsinki -22 cm -24 -14 9 -5 -18 -13 Pietari Oslo Tukholma Maanantai 12 -16 -28 +1 Reykjavik Tiistai -14 -16 Tromssa -15 klo 20 6 -28 -21 -6 -20 -19 6 -18 -29 -28 -21 -19 -16 -17 7 -13 -19 -18 -27 -11 -6 Sunnuntai klo 14 klo 8 -30 -14 -27 7 -30 -28 -11 -29 -26 -15 -17 +17 Kypros su. Tromssa -15 Kautokeino-28 Kiiruna -26 Luulaja -18 Tukholma -9 Murmansk -20 Moskova -12 Bryssel -5 Lontoo 3 Pariisi -4 Rooma 3 Ateena 13 Malaga 12 Tokio 6 Bangkok 34 New York* 3 Buenos A. 32 Niin teemme tänäkin vuonna. Tervetuloa! +22 ma. -10 -24 -23 -9 -6 -5 -13 -3 3 -1 3 14 16 12 35 6 34 ti. -13 -14 -17 -15 -6 -15 -16 -5 3 -2 3 10 15 14 32 10 30 +17 Beirut Kairo Kreeta Palautimme vuonna 2011 lappilaisille omistajillemme 5 miljoonaa euroa BONUKSINA. Yhdessä hyvä tulee. +15 Rodos -7 -29 -30 -28 -11 -19 -16 -9 2 -3 2 17 11 10 30 7 30
Similar documents
Arkeeinen kallioperä - Suomen Geologinen Seura
Niiden mukana alaspainuva merellinen kuori suli osittain, sekä tuotti ja lisäsi nopeasti
osaltaan alumiinista rikkaan mannerkuoren määrää. Arkeeisen kauden jälkeiselle
laattatektoniikan valtakaudel...
Television viewing in Finland 2015
SHARE OF TOTAL VIDEO ADVERTISING EXPENDITURE..?
TV ADVERTISING
1 - Pohjolan Sanomat
–Haluamme varmistaa, että kyllin suuri määrä lohta pääsee vaeltamaan kutupaikoilleen, HaV:in
valvontaosaston Patrik Persson
Pohjolan Sanomat
Satuitko paikalle kun tapahtui? Voit lähettää uutiskuvasi/videosi Pohjolan Sanomiin sähköpostilla [email protected]